Харківський окружний адміністративний суд 	
61700, м. Харків, майдан Свободи, 6, inbox@adm.hr.court.gov.ua, ЄДРПОУ: 34390710
Р І Ш Е Н Н Я
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
14 травня 2026 р. № 640/25944/20 
Харківський окружний адміністративний суд у складі судді Панова М.М., розглянувши в порядку спрощеного провадження адміністративну справу за позовом Державного підприємства "Адміністрація морських портів України" до Управління Західного офісу Держаудитслужби в Івано-Франківській області, третя особа - Товариство з обмеженою відповідальністю "Євростандарт" про визнання протиправним та скасування висновку, -
В С Т А Н О В И В:
Державне підприємство "Адміністрація морських портів України" звернулось до Окружного адміністративного суду міста Києва із позовною заявою, в якій просить суд визнати протиправним та скасувати висновок Управління Західного офісу Держаудитслужби в Івано-Франківській області про результати моніторингу №UA-М-2020-09-29-000032 закупівлі №UA-2020-07-03-000366-b за кодом ДК 021:2015 (09130000-9, Нафта і дистиляти) (Дизельне паливо наливом), інформація про яку розміщена за посиланням https://prozorro.gov.ua/tender/UA-2020-07-03-000366-b, який оприлюднено 08.10.2020.
Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 30.10.2020 відкрито провадження в адміністративній справі та вирішено розглядати справу за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін та залучено до участі у справі в якості третьої особи: Товариство з обмеженою відповідальністю "Євростандарт" (вул. Гастелло, буд. 52/1, м. Одеса, Одеська область, 65033, ЄДРПОУ 32223787).
На виконання Закону України «Про внесення зміни до пункту 2 розділу II «Прикінцеві та перехідні положення» Закону України «Про ліквідацію Окружного адміністративного суду міста Києва та утворення Київського міського окружного адміністративного суду» та відповідно до Порядку передачі судових справ, нерозглянутих Окружним адміністративним судом міста Києва, затвердженого наказом Державної судової адміністрації України від 16.09.2024 №399, до Харківського окружного адміністративного суду згідно супровідного листа № 01-19/1430/25 від 31.01.2025 передано 742 (сімсот сорок дві) судові справи згідно з актом приймання-передачі від 31.01.2025.
Згідно протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 13.03.2025 вказана справа передана на розгляд судді Панова М.М.
Ухвалою суду адміністративну справу №640/25944/20 за позовом Державного підприємства "Адміністрація морських портів України" до Управління Західного офісу Держаудитслужби в Івано-Франківській області, третя особа - Товариство з обмеженою відповідальністю "Євростандарт" про визнання протиправним та скасування висновку - прийнято до розгляду. Справу вирішено розглядати за правилами спрощеного позовного провадження в порядку ст. 257 Кодексу адміністративного судочинства України..
Копія ухвали про прийняття справи до розгляду надіслана та вручена відповідачу, що підтверджується довідкою про доставку електронного листа до Електронного кабінету, яка міститься в матеріалах справи.
В обґрунтування позовних вимог позивач зазначив, що оскаржуваний висновок Управління Західного офісу Держаудитслужби в Івано-Франківській області про результати моніторингу №UA-М-2020-09-29-000032 закупівлі №UA-2020-07-03-000366-b за кодом ДК 021:2015 (09130000-9, Нафта і дистиляти) (Дизельне паливо наливом), інформація про яку розміщена за посиланням https://prozorro.gov.ua/tender/UA-2020-07-03-000366-b, який оприлюднено 08.10.2020, є протиправним та таким, що суперечить нормам законодавства, яке регулює спірні правовідносини.
Представником відповідача надано до суду відзив на позовну заяву, в якому він просив відмовити позивачу в задоволенні позовних вимог, та зазначає, що діяв в межах повноважень та згідно норм чинного законодавства, яке регулює спірні правовідносини.
У період з 27.04.2026 по 11.05.2026 суддя Панов М.М. перебував у щорічній відпустці, тому вирішення даної справи здійснюється в перші робочі дні після відпустки.
Дослідивши матеріали справи, суд приходить до висновку, виходячи з наступного.
З позовної заяви вбачається, що на підставі наказу Управління Західного офісу Держаудитслужби в Івано-Франківській області від 29.09.2020 № 64, на виконання доручення Держаудитслужби від 16.09.2020 № 003100-18/4941-2020 відповідно до частини другої статті 8 Закону «Про публічні закупівлі» проведено моніторинг процедури закупівлі ДП «АМПУ» предмету «Дизельне паливо наливом», очікуваною вартістю 4500000,00 грн (оголошення, оприлюднене на веб-порталі Уповноваженого органу з питань закупівель ID: UA-2020-07-06-000366-b).
За результатами моніторингу встановлено порушення законодавства у сфері закупівель, що відображені у висновку від 08.10.2020 № 64/2 (далі – Висновок, додається), зокрема:
за результатами аналізу питання відповідності тендерної документації вимогам закону встановлено порушення частини третьої та шостої статті 17 Закону «Про публічні закупівлі»;
за результатами аналізу питання розгляду тендерних пропозицій встановлено, що на порушення вимог пункту 1 частини першої статті 31 Закону «Про публічні закупівлі» Замовником не відхилено тендерну пропозицію ТОВ «Фрагрант» як таку, що підлягала відхиленню відповідно до закону та невідмінені торги.
Не погоджуючись із вказаним висновком, прийнятим Управлінням Західного офісу Держаудитслужби в Івано-Франківській області, позивач звернувся до суду з даним позовом.
З приводу спірних правовідносин суд зазначає наступне.
Статтею 19 Конституції України визначено, що правовий порядок в Україні ґрунтується на засадах, відповідно до яких ніхто не може бути примушений робити те, що не передбачено законодавством. Органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Головні завдання, функції та правові основи діяльності органів державного фінансового контролю визначено Законом України «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні» від 26.01.1993 № 2939-XII (далі – Закон від 26.01.1993 № 2939-XII), Положенням про Державну аудиторську службу України, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 03.02.2016 № 43 та статтею 113 Бюджетного кодексу України.
Так, згідно частини першої статті 2 Закону від 26.01.1993 № 2939-XII одним із головними завданнями органу державного фінансового контролю є здійснення державного фінансового контролю за дотриманням законодавства про закупівлі.
Відповідно до частини першої статті 5 цього Закону контроль за дотриманням законодавства у сфері закупівель здійснюється шляхом проведення моніторингу закупівлі у порядку, встановленому Законом України «Про публічні закупівлі», проведення перевірки закупівель, а також під час державного фінансового аудиту та інспектування.
Закон України «Про публічні закупівлі» від 25.12.2015 № 922-VIII (далі – Закон «Про публічні закупівлі», Закон) визначає правові та економічні засади здійснення закупівель товарів, робіт і послуг для забезпечення потреб держави, територіальних громад та об`єднаних територіальних громад. Метою цього Закону є забезпечення ефективного та прозорого здійснення закупівель, створення конкурентного середовища у сфері публічних закупівель, запобігання проявам корупції у цій сфері, розвиток добросовісної конкуренції.
Відповідно до пункту 14 частини першої статті 1 цього Закону моніторинг процедури закупівлі - аналіз дотримання замовником законодавства у сфері публічних закупівель під час проведення процедури закупівлі, укладення договору про закупівлю та протягом його дії з метою запобігання порушенням законодавства у сфері публічних закупівель.
Порядок здійснення моніторингу процедур публічних закупівель визначено статтею 8 Закону «Про публічні закупівлі». Моніторинг процедури закупівлі здійснюють центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю, та його міжрегіональні територіальні органи (далі - органи державного фінансового контролю).
Моніторинг процедури закупівлі здійснюється протягом проведення процедури закупівлі, укладення договору про закупівлю та його дії.
Щодо порушення вимог частини третьої та шостої статті 17 Закону «Про публічні закупівлі» слід зазначити наступне.
Як вбачається з матеріалів справи, у ході проведення моніторингу процедури закупівлі UA-2020-07-06-000366-b Управлінням проаналізовано Тендерну документацію ДП «АМПУ» на відкриті торги на закупівлю предмету «за кодом ДК 021:2015 09130000-9, Нафта і дистиляти (Дизельне паливо наливом)», затверджену рішенням тендерного комітету від 03.07.2020 року (зі змінами від 08.07.2020 року, від 14.07.2020 року та від 05.08.2020 року) (далі – тендерна документація) та встановлено наступне.
Позивач у пункті 3 Додатку 9 «Перелік документів для переможця процедури закупівель, що надаються для підтвердження відсутності підстав визначених статтею 17 Закону «Про публічні закупівлі», а також документи, що надаються для укладення договору» до тендерної документації (додається) на підтвердження відсутності у переможця торгів підстав передбачених пунктом 13 частини першої статті 17 Закону «Про публічні закупівлі» передбачив наступне: «Інформація про відсутність заборгованості з податків, зборів і платежів у переможця процедури закупівлі перевіряється Замовником в електронній системі закупівель в інформації, що автоматично формується в електронній системі закупівель в результаті взаємодії електронної системи закупівель з інформаційними системами Державної фіскальної служби України».
Відповідно до постанови Кабінету Міністрів України від 21.10.2015 № 835 «Про затвердження Положення про набори даних, які підлягають оприлюдненню у формі відкритих даних» (зі змінами) на офіційному порталі Державної податкової служби України (tax.gov.ua) та на Порталі відкритих даних (data.gov.ua) щомісяця оприлюднюється інформація про cy6'єктів господарювання, які мають податковий борг.
Однак, відповідно до листів Міністерства розвитку економіки, та сільського господарства (Уповноваженого органу, який здійснює регулювання та реалізує державну політику у сфері закупівель) від 16.01.2020 № 3304-04/2361-06 «Щодо інформації про перелік відкритих єдиних реєстрів, доступ до яких є вільним» та Державної податкової служби України від 24.12.2019 № 4158/5/99-00-02-10-02-16, надано інформацію щодо відкритих державних реєстрів, доступ до яких є вільним.
Згідно вказаного листа Державної податкової служби України сума податкового боргу може змінюватись щоденно.
Отже, на момент проведення Позивачем закупівлі залишалась потреба підтвердження переможцем торгів відсутності заборгованості перед бюджетом із сплати податків і зборів (обов`язкових платежів).
Порядок надання довідки про відсутність заборгованості з платежів, контроль за справлянням яких покладено на контролюючі органи, затверджено наказом Міністерства фінансів України від 03.09.2018 №733. Цим Порядком визначено, що довідка про відсутність заборгованості з платежів, контроль за справлянням яких покладено на контролюючі органи (далі – Довідка) надається платнику безоплатно за його заявою в паперовій або електронній формі. Строк дії Довідки становить десять календарних днів з дати її формування.
Пунктом 13 частини першої статті 17 Закону «Про публічні закупівлі» встановлено, що Замовник приймає рішення про відмову учаснику в участі у процедурі закупівлі та зобов`язаний відхилити тендерну пропозицію учасника або відмовити в участі у переговорній процедурі закупівлі в разі, якщо учасник процедури закупівлі має заборгованість із сплати податків і зборів (обов`язкових платежів).
Відповідно до частини третьої статті 17 цього Закону учасник процедури закупівлі в електронній системі закупівель під час подання тендерної пропозиції підтверджує відсутність підстав, передбачених пунктами 5, 6, 12 і 13 частини першої та частиною другою цієї статті. Спосіб документального підтвердження згідно із законодавством щодо відсутності підстав, передбачених пунктами 5, 6, 12 і 13 частини першої та частиною другою цієї статті, визначається замовником для надання таких документів лише переможцем процедури закупівлі через електронну систему закупівель.
Разом з тим, частиною шостою статті 17 цього Закону визначено, що переможець процедури закупівлі у строк, що не перевищує десяти днів з дати оприлюднення в електронній системі закупівель повідомлення про намір укласти договір про закупівлю, повинен надати Замовнику документи шляхом оприлюднення їх в електронній системі закупівель, що підтверджують відсутність підстав, визначених пунктами 2, 3, 5, 6, 8, 12 і 13 частини першої та частиною другою цієї статті.
Таким чином, у ході моніторингу закупівлі встановлено що Замовником – ДП «АМПУ», у тендерній документації не передбачено надання переможцем процедури закупівлі на підтвердження відсутності підстави передбаченої пунктом 13 частини першої статті 17 Закону «Про публічні закупівлі» (заборгованість із сплати податків і зборів (обов`язкових платежів)) відповідного документу шляхом його оприлюднення в електронній системі закупівель, а саме довідки про відсутність заборгованості з платежів, контроль за справлянням яких покладено на контролюючі органи, чим порушено вимоги частини третьої та шостої статті 17 Закону «Про публічні закупівлі».
Слід зазначити, що дане порушення, допущене Замовником при складенні тендерної документації, тому не мало жодного впливу на результати закупівлі. Також, з огляду на неможливість, після розкриття тендерних пропозицій, внесення замовником змін до тендерної документації, станом на момент проведення моніторингу процедури закупівлі відсутній механізм усунення такого порушення, тому зобов`язання щодо його усунення у оскаржуваному Висновку не встановлювалось.
Одночасно, варто зазначити, що у ході моніторингу закупівлі не встановлено порушень законодавства зі сторони ТОВ «Євростандарт», як переможця торгів, щодо надання чи ненадання вищевказаної довідки, а тільки порушення законодавства про публічні закупівлі зі сторони Замовника при складенні тендерної документації.
Крім того, встановлено інші недоліки у тендерній документації, зокрема: Замовник у пункті 13.5 Додатку 6 до тендерної документації зазначив наступне: «Покупець повертає забезпечення виконання цього Договору після виконання Постачальником цього Договору, а також у разі визнання судом результатів процедури закупівлі або цього Договору недійсними та у випадках, передбачених статтею 37 Закону», що не відповідає чинній редакції закону від 19.04.2020 року, в якій визнання договору недійсним передбачено статтею 43 Закону «Про публічні закупівлі».
Щодо порушення вимог пункту 1 частини першої статті 31 Закону «Про публічні закупівлі» слід зазначити наступне.
За результатами аналізу питання розгляду тендерних пропозицій, які надійшли для участі у відкритих торгах, встановлено наступне.
У пункті 1 розділу 3 «Інструкція з підготовки тендерної пропозиції» тендерної документації ДП «АМПУ» встановлено наступну вимогу до учасників закупівлі: «Для безпосередньо підготовлених Учасником документів: Учасник створює та підписує електронний документ КЕП/ЕЦП за допомогою загальнодоступних програмних комплексів, наприклад: https://acskidd.gov.ua/sign.
Документ, отриманий від органів державної влади, підприємств, установ, організацій, подається/завантажуються учасником окремим файлом із накладанням КЕП/ЕЦП уповноваженої особи учасника на підписання тендерної пропозиції, якщо такий документ наданий не у формі електронного документу із накладанням КЕП/ЕЦП уповноваженої посадової особи органів державної влади, підприємств, установ, організацій, яка видала цей документ (якщо такий документ наданий у формі електронного документу із накладанням КЕП/ЕЦП уповноваженої посадової особи органів державної влади, підприємств, установ, організацій, яка видала цей документ, то накладення КЕП/ЕЦП уповноваженої особи учасника не вимагається)».
Разом з тим, окремими учасниками закупівлі подано у тендерних пропозиціях документи без накладення електронного цифрового підпису (КЕП/ЕЦП).
Так, учасником процедури закупівлі – ТОВ «Фрагрант» в складі своєї тендерної пропозиції не накладено КЕП/ЕЦП на жоден з наданих в тендерній пропозиції документів (за винятком довіреності на Малова Дмитра Миколайовича (уповноваженої на підпис зі сторони банку) та банківської гарантії).
Як встановлено аналізом інформації в електронній системі закупівель, Позивачем під час розгляду тендерних пропозицій з метою подальшого допущення його до аукціону надано учаснику ТОВ «Фрагрант» повідомлення з вимогою про усунення виявлених невідповідностей до 19 серпня 2020 року о 18:59 год.
Зокрема у повідомленні з вимогою про усунення невідповідностей зазначено, що: «у складі тендерної пропозиції на вимогу Додатку 2 та пп.1,4 Додатку 4 ТД подано/завантажено наступні файли у форматі «pdf» без створення електронного документу за допомогою загальнодоступних програмних комплексів без накладання на них КЕП/ЕЦП уповноваженої особи учасника, як те вимагалося пунктом 1 розділу ІІІ Інструкція з підготовки тендерної пропозиції ТД, а саме файли (документи):
- щодо виконання аналогічного договору (який містить довідку з інформацією про виконання аналогічного договору та видаткові накладні до договору, зазначеного в довідці);
- повноваження (який містить документи на підтвердження права підпису тендерної пропозиції, а саме: рішення учасника, наказ про призначення);
- довідка МТБ (який містить довідку про наявність обладнання та матеріально-технічної бази, необхідної для поставки товару, що є предметом закупівлі)». Та надано пропозицію ТОВ «Фрагрант» надати/завантажити вищевказані документи.
Частиною шістнадцятою статті 29 Закону «Про публічні закупівлі» передбачено, що якщо замовником під час розгляду тендерної пропозиції учасника виявлено невідповідності в інформації та/або документах, що подані учасником у тендерній пропозиції та/або подання яких вимагалось тендерною документацією, він розміщує у строк, який не може бути меншим ніж два робочі дні до закінчення строку розгляду тендерних пропозицій, повідомлення з вимогою про усунення таких невідповідностей в електронній системі закупівель.
При цьому, цим законом не встановлене абсолютне право замовника на надання учасникам закупівлі вимоги про усунення будь-яких невідповідностей, пов`язаних із їх тендерною пропозицією, а тільки невідповідностей, які прямо передбачені в цьому законі.
Зокрема, замовник розміщує повідомлення з вимогою про усунення тільки невідповідностей в інформації та/або документах:
1) що підтверджують відповідність учасника процедури закупівлі кваліфікаційним критеріям відповідно до статті 16 цього Закону;
2) на підтвердження права підпису тендерної пропозиції та/або договору про закупівлю.
Відповідно до частини другої статті 16 Закону «Про публічні закупівлі» замовник може встановлювати такі кваліфікаційні критерії:
1) наявність в учасника процедури закупівлі обладнання, матеріально-технічної бази та технологій;
2) наявність в учасника процедури закупівлі працівників відповідної кваліфікації, які мають необхідні знання та досвід;
3) наявність документально підтвердженого досвіду виконання аналогічного (аналогічних) за предметом закупівлі договору (договорів);
4) наявність фінансової спроможності, яка підтверджується фінансовою звітністю.
В той час, як усунення ТОВ «Фрагрант» недоліків, пов`язаних із не підписанням (шляхом накладення на КЕП/ЕЦП) довідки від 13.08.2020 № 4/366-в/20 про відсутність підстав відмови, відповідно до статті 17 ЗУ «Про публічні закупівлі», копії ліцензії № 078171, цінової довідки (від 12.08.2020 № 122/49) та технічної специфікації (технічної частини), які були подані ним у складі тендерної пропозиції, є неможливим, оскільки можливість усунення таких недоліків не передбачено Законом України «Про публічні закупівлі» (зокрема частиною 16 статті 29 цього Закону).
Оскільки вказані документи не є документами, що підтверджують відповідність учасника процедури закупівлі кваліфікаційним критеріям відповідно до статті 16 Закону «Про публічні закупівлі» або підтверджують права підпису тендерної пропозиції та/або договору про закупівлю.
Отже, тендерна пропозиція учасника ТОВ «Фрагрант» не відповідала встановленим абзацом першим частини третьої статті 22 Закону «Про публічні закупівлі» вимогам до учасників відповідно до закону, а саме: відсутнє накладення електронного підпису на кожен електронний документ поданий в тендерній пропозиції учасника ТОВ «Фрагрант», та повинна була бути відхилена на підставі абзацу третього пункту 1 частини першої статті 31 Закону «Про публічні закупівлі».
Учасником ТОВ «Фрагрант» 19 серпня 2020 року завантажено до електронної системи закупівель оновлені документи, зазначені в вимозі про усунення невідповідностей (та інші документи, не зазначені в ній). Разом з тим, такі дії ТОВ «Фрагрант» не мали мати для Замовника жодного юридичного значення, оскільки можливість повторного завантаження (надання) довідки про відсутність підстав відмови, відповідно до статті 17 ЗУ «Про публічні закупівлі» від 13.08.2020 № 4/366-в/20, копії ліцензії № 078171, відомостей про учасника, цінової довідки (від 12.08.2020 № 122/49), технічної специфікації (технічної частини) та усунення недоліків, пов`язаних із не накладенням на ці документи КЕП/ЕЦП не передбачено Законом України «Про публічні закупівлі».
Крім того, варто зазначити, що на участь у процедурі закупівлі надійшло три тендерні пропозиції, зокрема від: ТОВ «Кворум-нафта», ТОВ «Євростандарт» та ТОВ «Фрагрант». Вказана процедура проведена Замовником відповідно до частини третьої статті 10 Закону «Про публічні закупівлі» (тобто відкриті торги з публікацією англійською мовою). Замовником було відхилено тендерну пропозицію ТОВ «Кворум-нафта», у зв`язку з тим, що учасник процедури закупівлі не відповідає встановленим абзацом першим частини третьої статті 22 «Про публічні закупівлі» вимогам до учасника відповідно до закону.
Відповідно до норм пункту 2 частини другої статті 32 Закону «Про публічні закупівлі» тендер автоматично відміняється електронною системою закупівель у разі допущення до оцінки менше двох тендерних пропозицій у процедурі відкритих торгів, у разі якщо оголошення про проведення відкритих торгів оприлюднено відповідно до частини третьої статті 10 цього Закону (тобто відкриті торги з публікацією англійською мовою).
Таким чином, у разі відхилення відповідно до вимог закону тендерних пропозицій ТОВ «Фрагрант» та ТОВ «Кворум-нафта», до оцінки у закупівлі була б допущена тільки одна тендерна пропозиція – ТОВ «Євростандарт», то така закупівля, відповідно до пункту 2 частини другої статті 32 Закону «Про публічні закупівлі», була б автоматично відмінена електронною системою закупівель та відповідно укладення договору про закупівлю з ТОВ «Євростандарт» не відбулося б.
Щодо зобов`язання про усунення порушення (порушень) законодавства про публічні закупівлі слід зазначити наступне.
З огляду на встановлене порушення законодавства у сфері закупівель, керуючись статтями 2 та 5 Закону України «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні» у висновку моніторингу закупівлі встановлено зобов`язання «здійснити заходи щодо усунення виявлених порушень в установленому законодавством порядку, та/або в межах законодавства вжити заходів щодо розірвання договору відповідно до законодавства та протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення висновку оприлюднити через електронну систему закупівель інформацію та/або документи, що свідчать про усунення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, викладених у висновку, або аргументовані заперечення до висновку, або інформацію про причини неможливості усунення виявлених порушень».
Пунктом 7 частини першої статті 10 Закону від 26.01.1993 № 2939-XII передбачено право органу державного фінансового контролю пред`являти керівникам та іншим особам підприємств, установ та організацій, що контролюються, обов`язкові до виконання вимоги щодо усунення виявлених порушень законодавства. Пунктом 8 – право порушувати перед відповідними державними органами питання про визнання недійсними договорів, укладених із порушенням законодавства.
Відповідно до пункту 5 частини сьомої статті 8 Закону «Про публічні закупівлі» у висновку обов`язково зазначаються зобов`язання щодо усунення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель.
Пунктом 3 розділу III Порядку заповнення форми висновку про результати моніторингу закупівлі, затвердженого наказом Державної аудиторської служби України від 23.04.2018 № 86 визначено, що в разі виявлення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель пункт 3 висновку має містити посилання на структурну одиницю компетенційного нормативно-правового акта, на підставі якої орган державного фінансового контролю зобов`язує замовника усунути у встановленому законодавством порядку такі порушення, а також зобов`язання щодо їх усунення.
Таким чином, оскаржуваний висновок містить зобов`язання щодо усунення виявлених порушень та посилання на структурні одиниці компетенційного нормативно-правового акта, на підставі яких орган державного фінансового контролю зобов`язує Замовника їх усунути та запропоновано можливий шлях усунення порушень, а саме дії, які повинен вчинити Замовник.
Варто зауважити, що під час моніторингу виявлено порушення законодавства про публічні закупівлі, яке полягало у невідхиленні тендерної пропозиції учасника, яка підлягала відхиленню відповідно до закону, що як наслідок призвело б подальшої відміни торгів. Тому встановлений у Висновку спосіб усунення такого порушення, як: «вжити заходів щодо розірвання договору відповідно до законодавства» спрямований на приведення відносин між сторонами у первісний стан.
Враховуючи наявність у Замовника, згідно вимог Закону «Про публічні закупівлі», обов`язку у даній ситуацій відхилити тендерну пропозицію відповідного учасника – ТОВ «Фрагрант» та в такому випадку відміни тендеру, укладення договору про закупівлю від 15.09.2020 № 44-в-АМПУ-20 з ТОВ «Євростандарт» не відбулося б, у випадку дотримання Позивачем норм законодавства про публічні закупівлі. Тому розірвання договору про закупівлю є повністю пропорційним способом усунути порушення, яке вплинуло на результати здійсненої процедури закупівлі.
Зважаючи на зазначене, зобов`язання, викладене у Висновку є законним, має легітимну мету – усунення виявленого порушення законодавства. Відсутній інший спосіб усунення порушення вимог імперативних норм Закону «Про публічні закупівлі». Мається на увазі, що у разі дотримання Замовником вимог законодавства відносини між переможцем закупівлі та Замовником взагалі б не виникли та договір не було б укладено. Тому, зобов`язання є співмірним легітимній меті, на досягнення якої воно спрямоване.
Також, у Висновку зазначено зобов`язання щодо усунення порушення з урахуванням наявності механізму його усунення. Так, згідно положень господарського та цивільного законодавства України допускається зміна або розірвання договору, якщо цього вимагають інтереси його сторін, а іноді – і публічні інтереси. Розірвання договору спричиняє припинення договірного зобов`язання.
Досягнення мети проведення процедури закупівлі, не може слугувати виправданням порушення вимог законодавства про закупівлі під час проведення процедури закупівлі. Досягнення цілей публічної закупівлі всупереч вимогам норм закону не є охоронюваним законом інтересом.
Правомірність встановлення органом державного фінансового контролю у висновку зобов`язання щодо розірвання договору про закупівлю відповідно до законодавства з метою усунення порушення законодавства про публічні закупівлі, які пов`язані з невідхиленням тендерної пропозиції учасника, у випадках передбачених законом, визнана судами. Зокрема, таку правову позицію викладено у постановах Верховного Суду від 01.02.2024 у справі № 640/18786/22, від 04.05.2023 у справі № 640/17543/20, від 02.03.2023 у справі № 160/4436/21, від 31.01.2023 у справі № 260/2993/21, від 24.01.2023 у справі № 280/8475/20 та інших, у яких Верховний Суд вказує на законність, чіткість та визначеність вимоги про усунення виявлених порушень шляхом розірвання договору.
Так, наприклад, у постанові від 31.01.2023 у справі № 260/2993/21 Верховний Суд дійшов наступного висновку:
«…51. Варіант усунення порушення шляхом розірвання договору направлений на приведення відносин між сторонами у первісний стан. У разі недотримання учасником процедури закупівлі усіх кваліфікаційних вимог, зазначених у тендерній документації замовника, останній на вимогу Закону № 922 повинен відхилити тендерну пропозицію учасника та відмінити закупівлю, що робить укладання договору взагалі неможливим.
52. Отже, у разі дотримання вимог Закону України «Про публічні закупівлі» відносини між переможцем закупівлі та замовником взагалі б не виникли та договір не було б укладено...
…57. Таким чином, укладення договорів є завершальною стадією проведення процедури закупівлі, тому не відхилення пропозиції учасника та, як наслідок, укладення договору, є підставою для розірвання такого договору.
58. Як вбачається зі змісту висновку, відповідач конкретизував, яких саме заходів має вжити позивач, визначив спосіб усунення виявлених під час моніторингу порушень, що свідчить про його чіткість та визначеність.
59. Тобто вимоги, зазначені у спірному висновку про результати моніторингу процедури закупівлі шляхом розірвання договору, підлягали виконанню».
Також, Верховний Суд у постанові від 12.05.2022 року по справі № 520/258/20, зазначає, що «...єдино можливим способом припинення дії договору, укладеного з порушенням Закону «Про публічні закупівлі», є його розірвання. Спосіб розірвання мають обрати сторони договору…».
Згідно частини п`ятої статті 242 КАС України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.
Частинами п`ятою-шостою статті 13 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» від 02.06.2016 № 1402-VIII передбачено, що висновки щодо застосування норм права, викладені у постановах Верховного Суду, є обов`язковими для всіх суб`єктів владних повноважень, які застосовують у своїй діяльності нормативно-правовий акт, що містить відповідну норму права. Висновки щодо застосування норм права, викладені у постановах Верховного Суду, враховуються іншими судами при застосуванні таких норм права.
Відповідач при викладенні зобов`язань у Висновку чітко дотримувався норм та вимог, установлених Законом, врахував позицію Верховного Суду, та жодним чином не порушив прав, свобод та охоронюваних інтересів Позивача.
На необхідності застосування релевантної практики Верховного Суду при оскарженні висновків про результати моніторингу закупівлі, в залежності від зобов`язання про усунення порушення законодавства про публічні закупівлі, яке встановлено, вказано у постанові Верховного Суду від 17.08.2022 року у справі № 520/14902/2020.
Таким чином, висновок про результати моніторингу процедури закупівлі UA-2020-07-06-000366-b від 08.10.2020 № 64/2 є таким, який складений та затверджений на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України, що свідчить про відсутність підстав для визнання його протиправним та подальшого скасування.
Отже, враховуючи викладене, суд приходить до висновку, що позовні вимоги Державного підприємства "Адміністрація морських портів України" задоволенню не підлягають.
Керуючись статтями 14, 243-246, 293, 295-296 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -
В И Р І Ш И В:
У задоволенні адміністративного позову Державного підприємства "Адміністрація морських портів України" (просп. Берестейський, буд. 14, м. Київ, 01135, ЄДРПОУ 38727770) до Управління Західного офісу Держаудитслужби в Івано-Франківській області (вул. Василіянок, буд. 48, м. Івано-Франківськ, Івано-Франківський р-н, Івано-Франківська обл., 76019, ЄДРПОУ 40913619), третя особа - Товариство з обмеженою відповідальністю "Євростандарт" (вул. Малішевського, буд.52/1, м. Одеса, Одеський р-н, Одеська обл., 65033, ЄДРПОУ 32223787) про визнання протиправним та скасування висновку - відмовити.
Рішення може бути оскаржене до Шостого апеляційного адміністративного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня проголошення рішення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.
Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.
У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя   М.М.Панов