КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД 

Апеляційне провадження 
№ 22-ц/824/4584/2026 

П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

29 квітня 2026 року місто Київ
справа № 760/26792/23 

Київський апеляційний суд в складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ: головуючого судді: Борисової О.В.
суддів: Ратнікової В.М., Голуб С.А.
за участю секретаря судового засідання - Балкової А.С.

розглянув у відкритому судовому засіданні цивільну справу за апеляційною скаргою представника позивача ОСОБА_1 - ОСОБА_2 на рішення Солом`янського районного суду міста Києва від 16 жовтня 2025 року, ухвалене під головуванням судді Кицюк В.С. у справі за позовом ОСОБА_1 до Приватного акціонерного товариства «Акціонерна компанія «Київводоканал», Комунального підприємства «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Солом`янського району м.Києва» про відшкодування майнової шкоди,-

В С Т А Н О В И В:

У листопаді 2023 року позивач звернувся до Солом`янського районного суду міста Києва з позовом до відповідачів, в якому просив стягнути солідарно з ПрАТ «Акціонерна компанія «Київводоканал» та КП «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Солом`янського району м.Києва» на його користь 1 182 668 грн. на відшкодування матеріальної шкоди.
В обґрунтування своїх вимог посилався на те, що він є власником нежитлових приміщень за адресою: АДРЕСА_1 , площею 362,6 кв.м. 
Вказував, що 04 серпня 2023 року нежитлове приміщення затоплено внаслідок аварії, що трапилась в системі холодного водопостачання. 
Зазначав, що після аварії він звернувся до ЖЕД №906 КП «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Солом`янського району м. Києва», за результатами якого складено акт про залиття, аварію, що трапилась на системі холодного водопостачання від 15 серпня 2023 року. 
Відповідно до зведеного кошторисного розрахунку вартості об`єкта будівництва, підсумкової відомості ресурсів та локального кошторису на будівельні роботи №02-01-01, матеріальна шкода складає 1 182 668 грн. 
Посилався на те, що шкода його майну завдана внаслідок недбалості відповідача ПрАТ «Акціонерна компанія «Київводоканал» при виконанні своїх обов`язків щодо ліквідації аварії у каналізаційній мережі та неналежного дотримання Правил технічної експлуатації систем водопостачання та водовідведення населених пунктів України. 
Вказував, що відповідач КП «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Солом`янського району м. Києва» як особа, що здійснює управління будинком, відповідає за внутрішньобудинкову каналізаційну систему, в тому числі і ревізії, через незадовільний стан яких сталось затоплення. 
Вважає, що затоплення нежитлового приміщення сталось внаслідок спільних дій (бездіяльності) відповідачів. 
Рішенням Солом`янського районного суду міста Києва від 16 жовтня 2025 року у задоволенні позову ОСОБА_1 відмовлено.
Не погоджуючись з вказаним рішенням суду першої інстанції, представник позивача ОСОБА_1 - ОСОБА_2 подав апеляційну скаргу, в якій посилаючись на неправильне застосування норм матеріального і порушення норм процесуального права, просив рішення суду першої інстанції скасувати та ухвалити нове рішення, яким позов задовольнити.
На обґрунтування доводів апеляційної скарги посилався на те, що в Акті, виданому відповідачем КП «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Солом`янського району м. Києва» причиною залиття визначається засмічення зовнішньої каналізаційної мережі балансової належності РЕКМ-3 Київводоканал. Таким чином, одним із заподіювачів шкоди позивачу є відповідач ПрАТ «Акціонерна компанія «Київводоканал».
Вказував, що було проведено обстеження нежитлового приміщення, за результатами якого був виданий припис від 18 вересня 2023 року, у якому підтверджується факт залиття нежитлового приміщення через відкриту чистку ревізію.
Вважає, що позивачем були належним чином та в повному обсязі доведені факти, на яких гуртуються позовні вимоги - підтверджено факт залиття приміщення та причетність до вказаної події відповідачів.
Зазначав, що відповідачі у своїх відзивах та в суді наполягали на тому, що саме позивачем не доведено наявності протиправності в діях чи бездіяльності відповідачів та причинного зв`язку між їхніми діями та наслідками затоплення.
06 лютого 2026 року від відповідача ПрАТ «АК «Київводоканал» до суду апеляційної інстанції надійшов відзив на апеляційну скаргу, в якому останній просив у задоволенні апеляційної скарги відмовити. Вказував на те, що на мережах відповідача ПрАТ «АК «Київводоканал» жодних аварійних ситуацій 04 серпня 2023 року не виникало, а причиною залиття підвального приміщення є порушення балансоутримувачем умов експлуатації внутрішньо-будинкової каналізаційної мережі, до якої ПрАТ «АК «Київводоканал» не має жодного відношення. З огляду на те, що зовнішні мережі ПрАТ «АК «Київводоканалу» працювали належним чином, жодного засмічення чи аварій виявлено не було, а також беручи до уваги, що залиття відбулося через внутрішньо будинкові мережі, зокрема через відкриту ревізію та чистку, які не обслуговуються та не експлуатуються ПрАТ «АК «Київводоканал» вина у завданні збитків відсутня, відтак твердження позивача в частині не доведення відсутності вини є необґрунтованими та безпідставними.
06 лютого 2026 року від відповідача КП «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Солом`янського району м. Києва» до суду апеляційної інстанції надійшов відзив на апеляційну скаргу, в якому останній просив у задоволенні апеляційної скарги відмовити. Зазначав, що залиття, що стало причиною звернення з позовною заявою до суду відбулось у зв`язку з недотриманням споживачами Наказу Міністерства з питань житлово комунального господарства України «Про затвердження Правил користування системами централізованого комунального водопостачання та водовідведення в населених пунктах України» від 27 червня 2008 року №190. Вказував, що власники кватир будинку АДРЕСА_2 несуть відповідальність за технічний стан внутрішньобудинкових мереж, які знаходяться у їх квартирах та негативні наслідки, які настали у зв`язку з його пошкодженням (засмічення каналізаційного стоку, залиття квартири, нежитлового приміщення). Вважає, що КП «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Солом`янського району м. Києва» не є споживачем послуг, а отже це виключає його вину у залитті та наявність неправомірної поведінки комунального підприємства, яка призвела до спричинення шкоди.
Представник позивача у судовому засіданні суду апеляційної інстанції підтримав доводи апеляційної скарги, просив її задовольнити.
У судовому засіданні суду апеляційної інстанції представник відповідача ПрАТ «АК «Київводоканал» заперечував проти задоволення апеляційної скарги, просив рішення суду першої інстанції залишити без змін.
У судовому засіданні суду апеляційної інстанції представник відповідача КП «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Солом`янського району м. Києва» заперечувала проти задоволення апеляційної скарги, просила рішення суду першої інстанції залишити без змін.
Заслухавши доповідь судді-доповідача, пояснення осіб, які з`явилися в судове засідання, з`ясувавши обставини справи та обговоривши доводи апеляційної скарги, колегія суддів дійшла наступного висновку.
Частиною 1 ст.367 ЦПК України визначено, що суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції межах доводів та вимог апеляційної скарги. 
Згідно з ст.263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні. Судове рішення має відповідати завданню цивільного судочинства, визначеному цим Кодексом.
Відмовляючи у задоволенні позову, суд першої інстанції, виходив з відсутності підстав для задоволення позовних вимог, оскільки позивач не довів наявності протиправності в діях чи бездіяльності відповідачів та причинний зв`язок між їхніми діями та наслідками затоплення.
Колегія суддів не погоджується з таким висновком суду першої інстанції, виходячи з наступного. 
Як вбачається з матеріалів справи, ОСОБА_1 є власником нежитлового приміщення - нежилого приміщення №1 по №15 (групи приміщень №80) (в літ. А), загальною площею 362,6 кв.м, що знаходяться за адресою: АДРЕСА_1 на підставі договору купівлі-продажу нежитлового приміщення від 10 березня 2023 року.
10 березня 2023 року між ОСОБА_1 та КП «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Солом`янського району м. Києва» укладено договір №260/906 про надання послуг, відповідно до п.1 якого підприємство забезпечує надання послуг з утримання будинку та прибудинкової території, пропорційно до займаної власником площі приміщення, яка становить 362,6 кв.м (підвал) група нежитлових приміщень №80 за адресою: АДРЕСА_1 , а також утримання прибудинкової території, а власник бере участь у витратах підприємства на виконання вказаних робіт, якщо інше не випливає з характеру послуг, наданих підприємством за цим договором.
Згідно акту від 03 серпня 2023 року складеного працівниками ЖЕД №906, слюсарем-сантехніком ЖЕД 906 ОСОБА_3 03 серпня 2023 року проводився профілактичний огляд підвального приміщення та внутрішньо-будинкових інженерних комунікацій житлового будинку АДРЕСА_2 , в ході якого виявлено залиття підвального приміщення в частині де розташований вбудований тепловий пункт. Слюсарем було оглянуто внутрішньо-будинкові мережі, а також зовнішні каналізаційні колодязі в межах під`їздів №2, 3 та 4 та встановлено, що колодці повністю затоплені фекальними водами, каналізаційна система не працює, відбувається повернення фекальних вод в підвальні приміщення будинку.
Працівниками ЖЕД №906 проінформовано Центральну диспетчерську службу Солом`янського району м. Києва стосовно засмічення зовнішньої каналізаційної мережі від житлового будинку АДРЕСА_3 , яка перебуває у господарському віданні РЕКМ-3 ПАТ АК «Київводоканал» для подальшого опрацювання та усунення засмічення каналізаційних мереж.
Відповідно до акту від 04 серпня 2023 року про залиття, аварію, що трапилась на системі центрального опалення, гарячого водопостачання (або холодного водопостачання) складеного працівниками ЖЕД №906, слюсарем-сантехніком ЖЕД 906 ОСОБА_3 04 серпня 2023 року відповідно до отриманої заявки від Центральної диспетчерської служби Солом`янського району м. Києва встановлено, що в будинку АДРЕСА_2 , у підвальному приміщенні продовжується залиття, внаслідок того, що колодці каналізаційної системи повністю заповнені фекальними водами, каналізаційна система не працює та відбувається повернення фекальних вод.
Оскільки виявлена 03 серпня 2023 року працівниками ЖЕД №906 аварійна ситуація не ліквідована працівниками ПАТ АК «Київводоканал», відповідно до заявки, сформованої Центральною диспетчерською службою, відбувається залиття підвального приміщення будинку АДРЕСА_2 , в якому розташований тепловий пункт та нежитлове приміщення, доступ до якого на момент обстеження відсутній.
Згідно акту від 15 серпня 2023 року про залиття, аварію, що трапилась на системі центрального опалення, гарячого водопостачання (або холодного водопостачання) ЖЕД №906, 14 серпня 2023 року відбулось обстеження підвального приміщення в житлового будинку АДРЕСА_2 , в результаті залиття пошкоджено: підвальне приміщення, загальною площею 358,7 кв.м, залите водою на 20-30 см. На стінах спостерігаються плями від потрапляння вологи і відчувається неприємний запах застояної води. В приміщення неможливо зайти без гумових чобіт. Причиною залиття є: засмічення зовнішньої каналізаційної мережі балансової належності РЕКМ-3 Київводоканал.
05 вересня 2023 року позивач звернувся до ПрАТ «АК «Київводоканал» з претензією.
Листом від 10 жовтня 2023 року №4256/18/36/02-23 ПрАТ «АК «Київводоканал» повідомило позивача про те, що жодних пошкоджень на міських водопровідних та каналізаційних мережах, що перебувають у володінні та користуванні товариства 04 серпня 2020 року не зафіксовано. Звернень, актів на пошкодження міських водопровідних та каналізаційних мереж за вказаною адресою до Товариства не надходило. Крім того, за результатами проведеного представниками товариства обстеження житлового будинку за адресою: АДРЕСА_2 , встановлено, що міська дворова каналізаційна мережа перебуває в задовільному технічному стані, працює без підпорів по лотках. З`ясовано, що в підвальному приміщенні житлового будинку за вказаною адресою виконуються роботи з реконструкції приміщення внутрішньобудинкова каналізаційна система, що проходить через підвальне приміщення, була змінена із заміною матеріалів (з чавуна на пластик), на час обстеження на внутрішньобудинковій каналізаційній системі відкрита ревізія та чистка, що ймовірно стало причиною потрапляння води до підвального приміщення.
На підтвердження своїх вимог щодо розміру завданої майнової шкоди, позивач надав зведений кошторис вартості об`єкта будівництва від 02 жовтня 2023 року, складнений інженером-проектувальником ОСОБА_4 , відповідно до якого вартість відновлюваного ремонту становить 1182668 грн.
05 квітня 2024 року до суду надійшло клопотання представника відповідача КП «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Солом`янського району м. Києва» про призначення експертизи з метою вирішення питання про вартість ремонтно-відновлювальних робіт, проведення якої доручити Київському Науково-дослідному інституту судових експертиз.
16 квітня 2024 року до суду першої інстанції надійшло клопотання представника позивача про призначення експертизи, в якому останній просив призначити судову будівельно-технічну експертизу, проведення якої доручити судовому експерту Чернін Я.О., на вирішення експертизи поставити питання: яка вартість відновлювально-будівельних робіт приміщень, що знаходяться за адресою: АДРЕСА_1 , площею 362,6 кв.м після затоплення у серпні 2023 року?
Ухвалою Солом`янського районного суду міста Києва від 16 квітня 2024 року призначено у справі судову будівельно-технічну експертизу, проведення якої доручено судовому експерту Черніну Я.О., попереджено експерта про кримінальну відповідальність за ст.ст.384, 385 КК України.
На вирішення експерта поставлено питання: яка вартість відновлювально-будівельних робіт приміщень, що знаходяться за адресою: АДРЕСА_1 , площею 362,6 кв.м після затоплення у серпні 2023 року?
Представник позивача подав до суду першої інстанції заяву про заміну експерта Черніна Я.О. на ТОВ «Незалежний інститут судових експертиз», оскільки у судового експерта Черніна Я.О. 07 вересня 2024 року закінчується дія свідоцтва експерта, відтак судовий експерт не встигне провести відповідну експертизу.
Ухвалою Солом`янського районного суду міста Києва від 06 вересня 2024 року призначено судову будівельно-технічну експертизу, яку доручено провести ТОВ «Незалежний інститут судових експертиз», попереджено експертів про кримінальну відповідальність за ст.ст.384, 385 КК України.
На вирішення експертів поставити питання: яка вартість відновлювально-будівельних робіт приміщень, що знаходяться за адресою: АДРЕСА_1 , площею 362,6 кв.м. після затоплення у серпні 2023 року?
Згідно з висновком судового експерта ТОВ «Незалежний інститут судових експертиз» Стасюк М.Ю. від 15 листопада 2024 року №10465 за результатами проведення судової будівельно-технічної експертизи, вартість ремонтно-будівельних робіт і застосованих матеріалів при проведенні робіт по усуненню пошкоджень, які виникли внаслідок залиття у серпні 2023 року підвальних приміщень загальною площею 362,6 кв.м житлового будинку АДРЕСА_1 на час складання висновку становить 1277062,80 грн. у т.ч. ПДВ.
За проведення будівельно-технічної експертизи позивачем було сплачено 42000 грн., що підтверджується актом надання послуг від 15 листопада 2024 року №174.
Позивач, звертаючись до суду з даним позовом вказував на те, що затоплення нежитлового приміщення сталось внаслідок спільних дій (бездіяльності) відповідачів, а відтак останній повинні відшкодувати завданому майнову шкоду.
Заперечуючи проти позову, відповідач ПрАТ «АК «Київводоканал» вказував на те, що матеріали справи не містять жодного доказу на підтвердження того, що завдані позивачу збитки виникли у зв`язку з аварією, що сталась на мережах ПрАТ «АК «Київводоканал», як і доказів наявності такої аварії. Позивачу у відповідь на його претензію від 05 вересня 2023 року надавались роз`яснення, що жодних пошкоджень на міських водопровідних та каналізаційних мережах, що перебувають у володінні та користуванні товариства, не зафіксовано, звернень актів на пошкодження міських водопровідних та каналізаційних мереж за вказаною адресою до товариства не надходило. Внаслідок обстеження 04 серпня 2023 року дворової каналізаційної мережі по АДРЕСА_2 , встановлено відсутність будь-яких пошкоджень, міська дворова каналізаційна мережа перебувала в задовільному технічно-справному стані. При цьому, під час обстеження виявлено, що на внутрішньобудинковій мережі відкрита ревізія та чистка, через які і підтоплено підвальне приміщення. Посилався на те, що до компетенції ПрАТ «Акціонерна компанія «Київводоканал» не належить обслуговування та експлуатація внутрішньобудинкових мереж, а причиною залиття підвального приміщення є порушення балансоутримувачем умов експлуатації внутрішньо-будинкової каналізаційної мережі, до якого відповідач ПрАТ «АК «Київводоканал» не має відношення. Вважає, що відповідач ПрАТ «АК «Київводоканал» не має нести відповідальність за завдання збитків у зв`язку з невиконанням зобов`язань третіх осіб.
Заперечуючи проти позову, відповідач КП «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Солом`янського району м. Києва» посилався на те, що житловий будинок АДРЕСА_1 знаходиться у комунальній власності територіальної громади м. Києва та переданий у господарське відання КП «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Солом`янського району м. Києва». За інформацією, наданої диспетчерською службою Солом`янського району в м. Києві, 30 липня 2023 року зареєстрована заявка від аварійної служби Солом`янського району м. Києва №9287272 про аварійну ситуацію на мережі холодного водопостачання та водовідведення і залиття підвального приміщення житлового будинку АДРЕСА_2 . За інформацією аварійної служби, виявлено засмічення зовнішньої дворової каналізації, яка перебуває в господарському віданні Департаменту експлуатації Каналізаційного господарства ПрАТ «АК «Київводоканал». Слюсарем-сантехніком ЖЕД №906 оглянуто внутрішньо-будинкові мережі, зовнішні каналізаційні колодязі та встановлено, що колодці повністю заповнені фекальними водами, каналізаційна система не працює, відбувається повернення фекальних вод в підвальне приміщення. 04 серпня 2023 року надійшла заявка №9298046 на диспетчерську службу від мешканців житлового будинку щодо засмічення дворової каналізації та залиття підвального приміщення, де знаходиться вбудований тепловий пункт. Слюсарем-сантехніком ЖЕД №906 виявлено, що в підвальному приміщенні продовжується залиття внаслідок того, що колодці каналізаційної системи повністю заповнені фекальними водами, каналізаційна система не працює та відбувається повернення фекальних вод. Після надання доступу до нежитлового приміщення працівниками ЖЕД №906 та ПрАТ «АК «Київводоканал» прочищено внутрішньо-будинкову та зовнішню мережі, підтоплення нежитлового приміщення припинилось. Вказував, що внутрішньобудинкові каналізаційні мережі знаходяться в робочому задовільному стані, витоки відсутні, встановлено дренажний насос для відкачування каналізаційних вод. Зазначав, що залиття сталось у зв`язку з недотриманнями споживачами Правил користування приміщеннями житлових будинків і гуртожитків, що виключає вину КП «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Солом`янського району м. Києва» у залитті та наявність неправомірної поведінки КП, що призвело до спричинення шкоди, а подані позивачем докази не доводять вину відповідача КП «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Солом`янського району м. Києва» у спричиненні шкоді.
Частиною першою статті 16 ЦК України визначено, що кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу.
Статтею 22 ЦК України визначено, що особа, якій завдано збитків в результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування в повному обсязі У ч. 2 цієї статті зазначається, що збитками є втрати, яких особа зазнала, у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки).
Зобов`язання про відшкодування шкоди - це правовідношення, в силу якого одна сторона (потерпілий) має право вимагати відшкодування завданої шкоди, а інша сторона (боржник) зобов`язана відшкодувати завдану шкоду в повному розмірі (постанова Верховного Суду у складі Об`єднаної палати Касаційного цивільного суду від 05 грудня 2022 року в справі №214/7462/20 (провадження №61-21130сво21)).
Так, відповідно до ст.1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоду, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоду завдано не з її вини.
У зазначеній нормі права, яка встановлює загальні підстави відшкодування шкоди в рамках деліктних (позадоговірних) зобов`язань, під шкодою розуміється матеріальна шкода, що виражається в зменшенні майна потерпілого в результаті порушення належного йому майнового права та (або) применшенні немайнового блага (життя, здоров`я тощо). Шкода це не тільки обов`язкова умова, але й міра відповідальності, оскільки завдана шкода (реальна шкода та упущена вигода) відшкодовується в повному обсязі.
Цивільне законодавство в деліктних зобов`язаннях передбачає презумпцію вини; якщо в процесі розгляду справи зазначена презумпція не спростована, то вона є юридичною підставою для висновку про наявність вини заподіювача шкоди. 
З огляду на наведене та з урахуванням визначених цивільним процесуальним законом принципів змагальності й диспозитивності цивільного процесу саме на відповідачів покладено обов`язок доведення відсутності вини у завданні шкоди.
Відповідно до статті 1 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» житлово-комунальні послуги - результат господарської діяльності, спрямованої на забезпечення умов проживання та/або перебування осіб у житлових і нежитлових приміщеннях, будинках і спорудах, комплексах будинків і споруд відповідно до нормативів, норм, стандартів, порядків і правил, що здійснюється на підставі відповідних договорів про надання житлово-комунальних послуг; послуга з управління багатоквартирним будинком - результат господарської діяльності суб`єктів господарювання, спрямованої на забезпечення належних умов проживання і задоволення господарсько-побутових потреб мешканців будинку шляхом утримання і ремонту спільного майна багатоквартирного будинку та його прибудинкової території відповідно до умов договору; управитель багатоквартирного будинку (далі - управитель) - фізична особа - підприємець або юридична особа - суб`єкт підприємницької діяльності, яка за договором із співвласниками забезпечує належне утримання та ремонт спільного майна багатоквартирного будинку і прибудинкової території та належні умови проживання і задоволення господарсько-побутових потреб; аварія - пошкодження, вихід з ладу, відмова, неможливість експлуатації внутрішньобудинкових систем, а також пошкодження несучих, огороджувальних та несучоогороджувальних конструкцій будівлі, які спричинили або можуть спричинити шкоду життю та здоров`ю людей, пошкодження майна, унеможливлюють надання житлово-комунальних послуг споживачам.
Статтею 5 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» визначено, що житлово-комунальних послуг належать: житлова послуга - послуга з управління багатоквартирним будинком.
Послуга з управління багатоквартирним будинком включає: забезпечення утримання спільного майна багатоквартирного будинку, зокрема прибирання внутрішньобудинкових приміщень та прибудинкової території, якщо прибудинкова територія, за даними Державного земельного кадастру, знаходиться у власності або користуванні співвласників багатоквартирного будинку відповідно до вимог законодавства, виконання санітарно-технічних робіт, обслуговування внутрішньобудинкових систем (крім обслуговування внутрішньобудинкових систем, що використовуються для надання відповідної комунальної послуги у разі укладення індивідуальних договорів з обслуговуванням внутрішньобудинкових систем про надання такої послуги, за умовами яких обслуговування таких систем здійснюється виконавцем), утримання ліфтів тощо; купівлю електричної енергії для забезпечення функціонування спільного майна багатоквартирного будинку; поточний ремонт спільного майна багатоквартирного будинку; інші додаткові послуги, які можуть бути замовлені співвласниками багатоквартирного будинку.
Згідно з п.1 розділу ІІ Правил користування системами централізованого питного водопостачання та централізованого водовідведення в населених пунктах України, затверджених Наказом Міністерства з питань житлово-комунального господарства України від 27 червня 2008 року №190 (у редакції наказу Міністерства розвитку громад та територій України від 19 квітня 2021 року №97), виконавець послуги з централізованого водопостачання / централізованого водовідведення обслуговує вуличні, квартальні та дворові мережі водопостачання та водовідведення, споруди і обладнання, а також технологічні прилади й пристрої на них, які перебувають у нього на балансі або на які є відповідний договір на обслуговування зі споживачем.
Пунктом 3 розділу ІІ Правил №190 визначено, що межею розподільчих мереж, які обслуговує виконавець послуги з централізованого водопостачання / централізованого водовідведення, є перший колодязь із запірною арматурою у місці приєднання до водопровідної мережі споживача відповідно до акта розмежування майнової належності та експлуатаційної відповідальності сторін (додаток 1). У випадку відсутності контрольного колодязя у місці приєднання, межею, яку обслуговує виконавець послуги з централізованого водопостачання / централізованого водовідведення, є місце приєднання до мережі водопостачання та водовідведення споживача.
Відповідно до п.8 розділу II Правил №190 за стан водопровідних мереж, які проходять у технічних підвалах і до яких приєднані внутрішньобудинкові мережі, відповідають юридичні та фізичні особи, у яких вони знаходяться у власності або користуванні (управлінні, господарському віданні, оренді), або які здійснюють фактичне користування такими мережами.
Згідно з п.11.1.3 Правил технічної експлуатації систем водопостачання та каналізації населених пунктів України, затверджених наказом Державного комітету України по житлово комунальному господарству від 05 липня 1995 року №30 технічне обслуговування і ремонт систем внутрішнього водопроводу та каналізації як частини інженерного обладнання будинків здійснюються згідно з Правилами утримання жилих будинків та прибудинкових територій, затвердженими наказом Державного комітету з питань житлово-комунального господарства України від 17 травня 2005 року №76 (далі Правила №76).
У Правилах утримання жилих будинків та прибудинкових територій, що затверджені Наказом Державного комітету з питань житлово-комунального господарства від 17 травня 2005 року №76 «Про затвердження Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій» зазначено, що внутрішньобудинкові системи - мережі, арматура на них, прилади та обладнання, засоби обліку та регулювання споживання житлово-комунальних послуг, які розміщені в межах будинку, споруди, системи протипожежного захисту.
Згідно з п.п.5.3.1, 5.3.2 Правил №76 водопровідно-каналізаційна система жилого будинку повинна забезпечувати можливість безперебійного подання води до всіх санітарних приладів квартир, інших водорозбірних пристроїв, відводити використану воду в міську каналізаційну систему. 
Розвідні каналізаційні стояки водопровідно-каналізаційної мережі магістральних трубопроводів повинні бути прокладені строго вертикально, без переломів у розтрубах, а системи в цілому повинні бути герметичні.
Пунктом 4.1.14 Правил №76 передбачено, що не допускається підтоплення підвалів і техпідвалів через несправність і витоки від інженерного обладнання.
З наведеного вбачається, що внутрішньобудинкові мережі обслуговує балансоутримувач будинку, тобто КП «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Солом`янського району м. Києва», а ПрАТ «АК «Київводоканал» є відповідальним виключно за водопровідні мережі, які перебувають у нього на балансі та межа експлуатаційної відповідальності ПрАТ «АК «Київводоканал» закінчується першим каналізаційним колодязем, до якого під`єднані мережі споживача.
Відповідно до п.2.3.6 Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій, затверджених Наказом Державного комітету з питань житлово-комунального господарства від 17 травня 2005 №76 «Про затвердження Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій» у разі залиття, аварії квартир складається відповідний акт, форма якого передбачена додатком № 4.
Акт про залиття - це відповідний документ, який підтверджує подію, що трапилась. Цей документ складається комісією та затверджується балансоутримувачем, власником приміщення, будинку, споруди, житлового комплексу або комплексу будинків і споруд або іншою особою, що обслуговує відповідний будинок.
Згідно з частиною 1 статті 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.
Відповідно до ч.1 статті 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.
Належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування (частина перша статті 77 ЦПК України). Достовірними є докази, на підставі яких можна встановити дійсні обставини справи (стаття 79 ЦПК України). Достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування (частина перша статті 80 ЦПК України).
З матеріалів справи вбачається, що за результатами опрацювання заявки КП «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Солом`янського району м. Києва», поданої 04 серпня 2023 року про засмічення дворової мережі по АДРЕСА_1 , ПрАТ «АК «Київводоканал» було встановлено, що дворова мережа перебуває в задовільному стані, жодних пошкоджень, засмічень не виявлено не було. При цьому, за результатами обстеження встановлено, що причиною підтоплення слугувала відкрита чистка-ревізію, яка має знаходитись в закритому положенні. 
18 вересня 2023 року т.в.о. ЖЕД №906 Великій Ірині, як балансоутримувачу внутрішньо будинкових каналізаційних систем, було надано припис щодо належного дотримання умов розділу 11. Системи внутрішнього водопроводу та каналізації «Правил технічної експлуатації систем водопостачання та каналізації населених пунктів України», затверджених наказом Державного комітету України по житлово комунальному господарству від 05 липня 1995 року №30.
У вказаному приписі зазначено, що за адресою: АДРЕСА_1 на внутрішньобудинковій каналізаційній мережі відкрита ревізія та чистка, 03 серпня була засмічена дворова каналізаційна мережа житлового будинку через відкриту чистку ревізію було підтоплено підвальне приміщення. Для забезпечення роботи каналізаційних мереж та споруд внутрішньобудинкової каналізаційної мережі житлового будинку АДРЕСА_1 , запропоновано: всі чистки-ревізії на внутрішньобудинковій каналізаційній мережі повинні бути герметично закриті, щоб уникнути залиття підвального приміщення; слідкувати за цілісністю труб.
З огляду на те, що матеріали справи не містять доказів про те, що зовнішні мережі ПрАТ «АК «Київводоканал» працювали неналежним чином та відповідно доказів, які б свідчили про протиправну поведінку саме відповідача ПрАТ «АК «Київводоканал» та причинний зв`язок між його діями та наслідками затоплення майна, яке належить позивачу, колегія суддів приходить до висновку що відсутні правові підстави для покладення відповідальності за заподіяну ОСОБА_1 майнову шкоду на ПрАТ «АК «Київводоканалу».
При розгляді справи встановлено, що залиття нежитлового приміщення належного позивачу відбулося через внутрішньобудинкові мережі, зокрема через відкриту ревізію та чистку.
Залиття нерухомого майна через відкриту ревізію (спеціальний отвір на трубі каналізації для прочищення) або під час проведення чистки внутрішньобудинкових мереж свідчить про порушення правил експлуатації каналізаційної системи. 
Обслуговування, ремонт та заміна стояків разом із ревізіями є обов`язком компанії, що управляє будинком (ОСББ, ЖЕК або керуюча компанія).
Оскільки відповідальність за належне утримання внутрішньобудинкових систем відповідно до п.п.4.1.14, 5.3.1, 5.3.2 Правил №76 лежить саме на КП «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Солом`янського району м. Києва», а відтак колегія суддів приходить до висновку про покладення відповідальності за шкоду, спричинену залиттям майна позивачу, саме на КП «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Солом`янського району м. Києва».
Посилання відповідача КП «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Солом`янського району м. Києва» на те, що на підтвердження позовних вимог позивач не надав належних та допустимих доказів, які б підтверджували факт затоплення його нежитлового приміщення саме з вини КП «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Солом`янського району м. Києва», колегія суддів відхиляє, оскільки, в силу вимог закону та договору про надання послуг саме на відповідача КП «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Солом`янського району м. Києва» покладено обов`язок технічного обслуговування внутрішньобудинкових систем, через відкриту ревізію та чистку якої і сталося залиття нежитлового приміщення позивача.
При цьому, зазначення у акті від 15 серпня 2023 року про залиття, аварію, що трапилась на системі центрального опалення, гарячого водопостачання (або холодного водопостачання) ЖЕД №906 про те, що причиною залиття є засмічення зовнішньої каналізаційної мережі балансової належності РЕКМ-3 Київводоканал колегія суддів не бере до уваги, оскільки для огляду та складання вказаного акту не було запрошено працівників ПрАТ «АК «Київводоканал».
В подальшому відповідачем КП «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Солом`янського району м. Києва» було зазначено, що залиття сталось у зв`язку з недотриманням споживачами Правил користування приміщеннями житлових будинків і гуртожитків.
При цьому будь-яких доказів того, що затоплення приміщення належного позивачу сталося не з вини КП «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Солом`янського району м. Києва» останнім надано не було.
Таким чином, відповідач КП «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Солом`янського району м. Києва» не спростував доказами відсутність своєї вини у залитті нежитлового приміщення позивача, клопотання про проведення судової експертизи на предмет визначення причин залиття нежитлового приміщення позивача не заявив.
А відтак, доводи сторони відповідача КП «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Солом`янського району м. Києва» про те, що його вина у заподіянні шкоди ОСОБА_1 відсутня, відхиляються апеляційним судом як безпідставні. 
Згідно з ч.ч.1, 5 ст.106 ЦПК України учасник справи має право подати до суду висновок експерта, складений на його замовлення.
Увисновку експерта зазначається, що висновок підготовлено для подання до суду, та що експерт обізнаний про кримінальну відповідальність за завідомо неправдивий висновок.
Частиною 1 статті 110 ЦПК України передбачено, що висновок експерта для суду не має заздалегідь встановленої сили і оцінюється судом разом із іншими доказами за правилами, встановленими статтею 89 цього Кодексу.
Системний аналіз змісту вказаних норм процесуального законодавства свідчить, що висновок експерта є рівноцінним засобом доказування у справі, наряду з іншими письмовими, речовими і електронними доказами, а оцінка його, як доказу, здійснюється судом у сукупності з іншими залученими до справи доказами за загальним правилом статті 86 ЦПК України.
Враховуючи вказані положення діючого законодавства, при оцінці наявних у матеріалах справи: зведеного кошторису вартості об`єкта будівництва від 02 жовтня 2023 року, складненого інженером-проектувальником Россипчук К.С. та висновку судового експерта ТОВ «Незалежний інститут судових експертиз» Стасюк М.Ю. від 15 листопада 2024 року №10465 за результатами проведення судової будівельно-технічної експертизи, колегія суддів вважає, що для визначення розміру заподіяної позивачу майнової шкоди вірно взяти до уваги висновок судового експерта ТОВ «Незалежний інститут судових експертиз» Стасюк М.Ю. від 15 листопада 2024 року №10465 за результатами проведення судової будівельно-технічної експертизи з огляду на те, що вказаний висновок виконаний відповідно до вимог ст.106 ЦПК України компетентним експертом, який попереджений про кримінальну відповідальність за завідомо неправдивий висновок, є повним і обґрунтованим. 
Як вбачається з висновку судового експерта ТОВ «Незалежний інститут судових експертиз» Стасюк М.Ю. від 15 листопада 2024 року №10465 за результатами проведення судової будівельно-технічної експертизи, у ньому вартість ремонтно-будівельних робіт і застосованих матеріалів при проведенні робіт по усуненню пошкоджень, які виникли внаслідок залиття у серпні 2023 року підвальних приміщень загальною площею 362,6 кв.м житлового будинку АДРЕСА_1 на час складання висновку у розмірі 1277062,80 грн. визначена з урахуванням ПДВ.
Відповідно до п.1 ч.2 ст.22 ЦК України податок на додану вартість не є збитками і відшкодовується якщо його сплатили.
Разом з тим, матеріали справи не містять доказів того, що позивач здійснив ремонтні роботи та ним сплачено ПДВ.
А відтак, колегія суддів з урахуванням принципу диспозитивності вважає, що розмір майнової шкоди, який підлягає стягненню з відповідача КП «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Солом`янського району м. Києва» на користь позивача, слід розраховувати шляхом вирахування ПДВ з оціненої шкоди, що становить 1064219 грн. (1277062,80 грн. - 212843,80 ПДВ = 1064219 грн.).
На вказане вище суд першої інстанції уваги не звернув та дійшов помилкового висновку про відмову у задоволенні позову, отже, рішення Солом`янського районного суду міста Києва від 16 жовтня 2025 року підлягає скасуванню з ухваленням нового судового рішення про часткове задоволення позову ОСОБА_1 . 
Згідно з ч.ч.1, 13 ст.141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. 
Якщо суд апеляційної чи касаційної інстанції, не передаючи справи на новий розгляд, змінює рішення або ухвалює нове, цей суд відповідно змінює розподіл судових витрат.
Виходячи з положень ст.141 ЦПК України колегія суддів вважає необхідним стягнути з відповідача КП «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Солом`янського району м. Києва» на користь позивача пропорційно до задоволеної частини позовних вимог: витрати по сплаті судового збору за розгляд справи в суді першої інстанції у розмірі 10641,65 грн., витрати по сплаті судового збору за розгляд справи в суді апеляційної інстанції у розмірі 15964,27 грн. та витрати за проведення будівельно-технічної експертизи у розмірі 37791,60 грн. 
На основі повно та всебічно з`ясованих обставин, на які посилаються сторони, як на підставу своїх вимог та заперечень підтверджених доказами, перевірених в судовому засіданні, оцінивши їх належність, допустимість, а також достатність, взаємозв`язок у їх сукупності, встановивши правовідносини, які випливають із встановлених обставин та правові норми, які підлягають застосуванню до цих правовідносин, колегія суддів приходить до висновку про часткове задоволення апеляційної скарги.
Керуючись ст.ст.367, 368, 374, 376, 381-383 ЦПК України, Київський апеляційний суд в складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ,-

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу представника позивача ОСОБА_1 - Карапетяна Армена Рафіковича - задовольнити частково.

Рішення Солом`янського районного суду міста Києва від 16 жовтня 2025 року - скасувати та ухвалити нове судове рішення.

Позов ОСОБА_1 до Приватного акціонерного товариства «Акціонерна компанія «Київводоканал», Комунального підприємства «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Солом`янського району м.Києва» про відшкодування майнової шкоди - задовольнити частково.

Стягнути з Комунального підприємства «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Солом`янського району м.Києва», місцезнаходження: місто Київ, вул. Левка Мацієвича, 6, код ЄДРПОУ 35756919 на користь ОСОБА_1 , який зареєстрований за адресою: АДРЕСА_4 , реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_1 майнову шкоду у розмірі 1064219 грн., витрати по сплаті судового збору за розгляд справи в суді першої інстанції у розмірі 10641 грн. 65 коп., витрати по сплаті судового збору за розгляд справи в суді апеляційної інстанції у розмірі 15964 грн. 27 коп. та витрати за проведення будівельно-технічної експертизи у розмірі 37791 грн. 60 коп.

В решті позовних вимог відмовити.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її ухвалення та може бути оскаржена в касаційному порядку до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня її проголошення. 
Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частину постанови зазначений строк обчислюється з дня складання повного тексту постанови.

Повний текст постанови складено 12 травня 2026 року.

Головуючий:

Судді: