Справа № 214/1629/25
2/214/2161/26
Р І Ш Е Н Н Я
Іменем України
07 травня 2026 року Саксаганський районний суд м. Кривого Рогу Дніпропетровської області, у складі:
головуючого – судді Попова В.В.,
при секретарі – Собченко Н.А.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні, в залі суду, у м. Кривому Розі, в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін, цивільну справу за позовом  ОСОБА_1 , в інтересах якого діє адвокат Горбачевська Ірина Петрівна, до ОСОБА_2 про відшкодування шкоди, завданої залиттям квартири, -

ВСТАНОВИВ:

Позивач звернувся до суду із зазначеним позовом, в якому просить стягнути з відповідача на свою користь грошові кошти у розмірі 13 834 грн. 00 коп. в рахунок відшкодування майнової шкоди завданої внаслідок залиття квартири, а також стягнути судовий збір у розмірі 1211 грн. 20 коп., витрати за проведення експертизи у сумі 8000 грн. 00 коп. та витрати на правничу допомогу у сумі 5000 грн. 00 коп. 
В обґрунтування позовних вимог зазначено, що позивач є власником квартири АДРЕСА_1 . 07 січня 2025 року у вказаній квартирі сталось затоплення із квартири, що належить відповідачу та розташована над квартирою позивача, тобто на 9-му поверсі за адресою: АДРЕСА_2 . 08 січня 2025 року Головою правління ОК «ЖБК «Рассвет-24» Бондарєвою Л.Д. було проведено обстеження належних позивачу та відповідачу квартир з метою виявлення причин залиття, про що було складено відповідний акт про затоплення квартири від 08.01.2025 року, в якому зазначено, що 07 січня 2025 року з квартири АДРЕСА_3 , яка знаходиться на 9-му поверсі, було залито кухню в квартирі АДРЕСА_4 , яка знаходиться на 8-му поверсі, а саме залито натяжну стелю та лампи внутрішнього монтажу, а також зазначено, що в квартирі АДРЕСА_3 , яка належить відповідачу, видимих ушкоджень вентилів немає, на кухні встановлено пральну машину. Так, згідно Висновку судового експерта з питань будівельно-технічної експертизи №3-25 від 24.01.2025 року, у зв`язку з залиттям квартири позивача, було встановлено пошкодження у приміщенні кухні, а саме: натяжної стелі та електропостачання, а також визначено, що вартість ремонтно-відновлювальних робіт становить 13 834 грн. 00 коп. Таким чином, враховуючи вартість відновлювальних ремонтних робіт та вартість будівельних матеріалів необхідних для здійснення ремонту після затоплення належної позивачу квартири, останній просить суд стягнути з відповідача на свою користь 13 834 грн. 00 коп. 
Ухвалою суду від 01.04.2025 року прийнято до розгляду дану позовну заяву та відкрито провадження у справі, розгляд справи призначено проводити в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін за наявними у справі матеріалами та надано відповідачу 15-денний строк з дня отримання даної ухвали суду для подання відзиву на позовну заяву.
Відповідач скористалась своїм правом та через свого представника надала до суду відзив на позовну заяву, в якому зазначено, що обставини викладені у позовній заяві не відповідають дійсності, оскільки фактично ніякого затоплення у квартирі позивача у зазначених ним масштабах не було. Зазначено, що в акті про затоплення квартири від 08.01.2025 року вказано, що залито кухню, а саме натяжну стелю та лампи внутрішнього монтажу, проте при огляді видимих ушкоджень вентилів у належній відповідачу квартирі не виявлено. Окрім того, до матеріалів справи долучено акт про залиття від 13.09.2021 року, який немає жодного відношення до події від 08.01.2025 року. Разом з тим, долучений висновок судового експерта не є достовірним доказом, оскільки експерту Похіловій Н.М. дозволені роботи, пов`язані зі створенням об`єктів архітектури, а дозвіл на надання оцінки завданої матеріальної шкоди не надано. Акт приймання-передачі виконаних послуг від 24.01.2025 року не відповідає тим послугам, які може надавати ФОП ОСОБА_3 . Окрім того вказано, що з матеріалів справи взагалі незрозуміло хто є виконавцем оцінки завданої шкоди, внаслідок залиття квартири. 
Відповідь на відзив до суду не надходила.
Представник позивача надала до суду клопотання про долучення до матеріалів справи доказів, які підтверджують витрати на правничу допомогу на суму 4000 грн. 00 коп. 
За встановлених обставин суд уважає за можливе вирішити справу за наявними у ній матеріалами, дослідивши які, приходить до наступного.
Так, згідно Свідоцтва про право власності на нерухоме майно від 02.04.2015 року серії НОМЕР_1 та Витягу з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності від 02.04.2015 року серії ЕЕР №922548, позивач є власником трикімнатної квартири розташованої на восьмому поверсі дев`ятиповерхового будинку за адресою: АДРЕСА_5 . 
Згідно акту про затоплення квартири від 08.01.2025 року, складеного Головою правління ОК «ЖБК «Рассвет-24» Бондарєвою Л.Д., встановлено, що 07 січня 2025 року з квартири АДРЕСА_3 , яка знаходиться на 9-му поверсі та належить ОСОБА_2 , було залито кухню в квартирі АДРЕСА_4 , яка знаходиться на 8-му поверсі, а саме залито натяжну стелю та лампи внутрішнього монтажу, а також зазначено, що при огляді видимих ушкоджень вентилів у квартирі АДРЕСА_3 немає, на кухні встановлено пральну машину.
Згідно висновку судового експерта з питань будівельно-технічної експертизи №3-25 від 24.01.2025 року, складеного судовим експертом Бихно М.В. на замовлення позивача, за проведення якої позивачем було сплачено 8 000 грн. 00 коп., встановлено, що у зв`язку з залиттям квартири позивача, виявлено пошкодження у приміщенні кухні, а саме: натяжної стелі та електропостачання, а також визначено, що вартість ремонтно-відновлювальних робіт становить 13 834 грн. 00 коп.
Статтею 4 ЦПК України передбачено, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.
У відповідності до ч. 3 та ч. 4 ст. 12, ч. 1 ст. 13 ЦПК України кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи не вчиненням нею процесуальних дій. Суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.
Відповідно до ст. 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків.
Згідно ст. 77 ЦПК України належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Сторони мають право обґрунтовувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень. Суд не бере до розгляду докази, що не стосуються предмета доказування.
Згідно ст. 89 ЦПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.
Відповідно до ч. 3 ст. 386 ЦК України власник, права якого порушені, має право на відшкодування завданої йому майнової та моральної шкоди.
Відповідно до ч.ч. 1 та 2 ст. 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини.
Відповідно до ст. 1192 ЦК України з урахуванням обставин справи суд за вибором потерпілого може зобов`язати особу, яка завдала шкоди майну, відшкодувати її в натурі (передати річ того ж роду і такої ж якості, полагодити пошкоджену річ тощо) або відшкодувати завдані збитки у повному обсязі. Розмір збитків, що підлягають відшкодуванню потерпілому, визначається відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконання робіт, необхідних для відновлення пошкодженої речі.
Разом з тим, виходячи із визначених цивільним процесуальним законом принципів змагальності й диспозитивності цивільного процесу, саме на відповідача покладається обов`язок доведення відсутності його вини в завданні шкоди позивачу.
Законодавством установлено, що відшкодування шкоди полягає у відшкодуванні затрат, необхідних для приведення пошкодженої речі у її попередній стан та у компенсації супутніх витрат, необхідних для такого відновлення.
Так, суд погоджується із наданими позивачем та зазначеним вище висновком судового експерта з питань будівельно-технічної експертизи №3-25 від 24.01.2025 року, складеного судовим експертом Бихно М.В. на замовлення позивача, а відтак і з розміром, завданих позивачу матеріальних збитків. 
Відповідно до ч.ч. 1-3 ст. 102 ЦПК України висновок експерта - це докладний опис проведених експертом досліджень, зроблені у результаті них висновки та обґрунтовані відповіді на питання, поставлені експертові, складений у порядку, визначеному законодавством. Предметом висновку експерта може бути дослідження обставин, які входять до предмета доказування та встановлення яких потребує наявних у експерта спеціальних знань. Предметом висновку експерта не можуть бути питання права. Висновок експерта може бути підготовлений на замовлення учасника справи або на підставі ухвали суду про призначення експертизи.
Згідно ч. 1 ст. 106 ЦПК України учасник справи має право подати до суду висновок експерта, складений на його замовлення. У ч. 6 ст. 106 ЦПК України зазначено, що експерт, який склав висновок за зверненням учасника справи, має ті самі права і обов`язки, що й експерт, який здійснює експертизу на підставі ухвали суду. Згідно з ч. 5 ст. 106 ЦПК України у висновку експерта повинно бути зазначено, що висновок підготовлено для подання до суду, та що експерт обізнаний про кримінальну відповідальність за завідомо неправдивий висновок.
Так, суд зазначає, що вказаний висновок наданий з дотриманням встановленої ЦПК процедури судовим експертом, яка отримала кваліфікацію судового експерта з правом проведення будівельно-технічних експертиз, зокрема, за спеціальністю «Дослідження об`єктів нерухомості, будівельних матеріалів, конструкцій та відповідних документів» та «Визначення оціночної вартості будівельних об`єктів та споруд», а також із зазначенням того, що вказаний висновок був підготований для подання до суду та експерт обізнана про кримінальну відповідальність за ст. 384 КК України.
Окрім того, вказаний висновок разом із позовною заявою та іншими долученими до неї документами був доведений до відома відповідача, яка вправі була ініціювати подання клопотання про призначення судової експертизи з метою спростування результатів зазначених у наданому позивачем вказаному вище висновку, тобто доказів на спростування визначеного розміру матеріального збитку завданого позивачу відповідачем не надано, а відтак ці обставини не були спростовані в силу ст.ст. 12, 81 ЦПК України.
Разом із тим, із розділу «Дослідження» вказаного висновку експерта убачається, що експертом була оглянута квартира АДРЕСА_6 та встановлено, що саме приміщення кухні має пошкодження: стеля натяжна – наявні сліди затікання та патьоки та електропостачання – наявне з пошкодженнями, що, в свою чергу, узгоджується також із відомостями, що викладені в акті про затоплення квартири від 08.01.2025 року. Окрім того, у цьому ж розділі експертом детально викладено види та вартість робіт, які необхідно виконати для усунення виявлених пошкоджень.
Таким чином, суд погоджується із визначеною позивачем сумою матеріальних збитків, що підлягає відшкодуванню у розмірі 13 834 грн. 00 коп.
При цьому, суд також погоджується з думкою представника відповідача та не приймає до уваги долучений позивачем до матеріалів справи акт про залиття від 13.09.2021 року, позаяк такий немає жодного відношення до події від 07.01.2025 року.
Отже, враховуючи вищевикладене, суд приходить до висновку, що саме відповідач має нести відповідальність за спричинену позивачу шкоду, у зв`язку з чим позовні вимоги про стягнення з відповідача на користь позивача 13 834 грн. 00 коп. в рахунок відшкодування завданої йому матеріальної шкоди є обґрунтованими та підлягають задоволенню.
Вирішуючи питання щодо відшкодування понесених судових витрат, суд зазначає наступне.
Відповідно до ч.ч. 1, 3 ст. 133 ЦПК України судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. До витрат, пов`язаних з розглядом справи, належать витрати: 1) на професійну правничу допомогу; 2) пов`язані із залученням свідків, спеціалістів, перекладачів, експертів та проведенням експертизи; 3) пов`язані з витребуванням доказів, проведенням огляду доказів за їх місцезнаходженням, забезпеченням доказів; 4) пов`язані з вчиненням інших процесуальних дій, необхідних для розгляду справи або підготовки до її розгляду.
Відповідно до ч.ч. 1, 2 ст. 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Інші судові витрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються: у разі задоволення позову - на відповідача, у разі відмови в позові – на позивача, у разі часткового задоволення позову – на обидві сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.
Так, згідно визначеної позивачем ціни позову та наявної в матеріалах справи квитанції убачається, що позивачем був сплачений судовий збір у розмірі 1 211 грн. 20 коп. 
Разом із тим, вартість проведення будівельно-технічної експертизи по визначенню матеріального збитку, спричиненого позивачу, за проведення якої останнім було сплачено 8 000 грн. 00 коп., відповідно до положень ст. 133 ЦПК України, суд відносить до витрат, пов`язаних із розглядом справи. 
Окрім того, виходячи з принципів розумності та справедливості, враховуючи вимоги ч.ч. 4, 5 ст. 137 ЦПК України, складність справи, обсяг наданих адвокатських послуг та витрачений адвокатом час, відсутність клопотання про зменшення витрат від відповідача, суд вважає суму понесену позивачем на правничу допомогу у розмірі 4 000 грн. 00 ком. співмірною з огляду на розумну необхідність витрат для цієї категорії справ та з метою уникнення можливості неправомірного збагачення позивача за рахунок відповідача.
Отже, відповідно до положень ст.ст. 133, 141 ЦПК України, з відповідача на користь позивача підлягають стягненню понесені судові витрати, пов`язані зі сплатою судового збору у розмірі 1 211 грн. 20 коп., витрати пов`язані з розглядом справи у розмірі 8 000 грн. 00 коп. та витрати пов`язані із наданням правничої допомоги у розмірі 4 000 грн. 00 коп.
На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 12, 13, 19, 23, 77, 78, 141, 263-265, 268, 273, 354-355 ЦПК України, суд, –

ВИРІШИВ:

Позовні вимоги ОСОБА_1 задовольнити.
Стягнути з ОСОБА_2 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 , зареєстрована за адресою: АДРЕСА_2 ) на користь ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_2 , РНОКПП НОМЕР_2 , зареєстрований за адресою: АДРЕСА_5 ) в рахунок відшкодування завданої матеріальної шкоди грошові кошти у розмірі 13 834 грн. 00 коп., витрати пов`язані зі сплатою судового збору у розмірі 1 211 грн. 20 коп., витрати пов`язані з розглядом справи у розмірі 8 000 грн. 00 коп. та витрати пов`язані із наданням правничої допомоги у розмірі 4 000 грн. 00 коп., а всього стягнути 27 045 грн. 20 коп. 
Апеляційна скарга на рішення суду може бути подана до Дніпровського апеляційного суду протягом 30-ти днів з дня його складення. Учасник справи, якому повне рішення не було вручено у день його складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду. 

Суддя В.В. Попов.