ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
5 травня 2026 року
м. Київ
справа № 990/465/25
провадження № 11-68заі26
Велика Палата Верховного Суду у складі:
головуючого судді Погрібного С. О.,
судді-доповідачки Мартинюк Н. М.,
суддів Банаська О. О., Білоконь О. В., Булейко О. Л., Воробйової І. А., Губської О. А., Ємця А. А., Кишакевича Л. Ю., Короля В. В., Мазура М. В., Стефанів Н. С., Стрелець Т. Г., Ступак О. В., Ткача І. В., Ткачука О. С., Уркевича В. Ю.,
за участю секретаря судового засідання Лупінос Я. В.,
учасники справи:
позивачка - ОСОБА_1 ,
представник позивачки - адвокат Свіжий О. В., 
представник відповідача - Петренко Ю. В.,
розглянула у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду від 22 січня 2026року (судді Білак М. В., Желєзний І.В., Загороднюк А. Г., Мацедонська В. Е., Соколов В. М.) у справі№990/465/25 за її позовом до Вищої кваліфікаційної комісії суддів України про визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити певні дії 
ВСТАНОВИЛА:
1. У жовтні 2025 року ОСОБА_1 звернулась до Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду як суду першої інстанції з позовом, у якому просила:
- визнати протиправним та скасувати рішення Вищої кваліфікаційної комісії суддів України (далі також ВККС, Комісія ) від 19 вересня 2025 року №173/зп-25 "Про затвердження кодованих та декодованих результатів тестування когнітивних здібностей та про призначення четвертого етапу кваліфікаційного іспиту (виконання практичного завдання зі спеціалізації відповідного суду) для кандидатів на посаду судді місцевого суду та суддів, які виявили намір бути переведеними до іншого місцевого суду" в частині затвердження кодованих та декодованих результатів тестування ОСОБА_1 ;
- зобов`язати ВККС поновити участь ОСОБА_1 в конкурсі на зайняття вакантних посад суддів місцевого суду кандидатів на посаду судді місцевого суду та суддів, які виявили намір бути переведеними до іншого місцевого суду шляхом проведення повторного тестування когнітивних здібностей у межах зазначеного конкурсу.
2. На обґрунтування позовних вимог ОСОБА_1  (далі також позивачка, скаржниця) зазначила, що ВККС від 11 грудня 2024 року рішенням № 366/зп-24 оголосила добір кандидатів на посаду судді місцевого суду (далі добір) з урахуванням 1 800 прогнозованих вакантних посад суддів у місцевих судах. 
3. Позивачка виявила намір бути переведеною до іншого місцевого суду за результатами конкурсу на зайняття вакантної посади судді та подала заяву про складання кваліфікаційного іспиту. Після успішного складення тестування з історії української державності (з результатом 40 балів) та загальних знань у сфері права (з результатом 150 балів) її було допущено до третього етапу конкурсу - тестування когнітивних здібностей.
4. Комісія рішенням від 27 серпня 2025 року № 162/зп-25 установила середній допустимий бал третього етапу кваліфікаційного іспиту (тестування когнітивних здібностей) для кандидатів на посаду судді місцевого суду та суддів, які виявили намір бути переведеними до іншого місцевого суду, - 55 відсотків від максимально можливого бала, або 33 бали.
5. Середній допустимий та більший бал тестування когнітивних здібностей (від 33 балів) набрали 3 524 кандидати на посаду судді та судді.
6. Водночас рішеннями Комісії від 12 травня 2025 року № 105/зп-25 (зі змінами) та від 27 серпня 2025 року № 162/зп-25 визначено прохідний бал третього етапу кваліфікаційного іспиту (тестування когнітивних здібностей) з урахуванням того, що до четвертого етапу допускаються учасники, які набрали бал, не нижче 55 відсотків максимально можливого бала, у кількості не більше: 2800 кандидатів на посаду судді місцевого загального суду та суддів, які виявили намір бути переведеними до місцевого загального суду; 400 кандидатів на посаду судді місцевого адміністративного суду та суддів, які виявили намір бути переведеними до місцевого адміністративного суду; 400 кандидатів на посаду судді місцевого господарського суду та суддів, які виявили намір бути переведеними до місцевого господарського суду.
7. 15 вересня 2025 року проведено тестування когнітивних здібностей позивачки, за результатами якого комп`ютерною програмою визначено кількість тестових балів - 31,97, результат етапу кваліфікаційного іспиту - "не складено". 
8. Такий результат ОСОБА_1 пов`язує з непрофесійністю залученого до тестування інструменту та/або некоректністю роботи комп`ютерної програми чи комп`ютерної техніки, оскільки вона, знаючи про кількість виконаних у кожному блоці завдань, витрачений час, кількість питань, відповіді на які викликали сумніви, переконана, що результат у 79,95% ІQ-балів є помилковим.
9. На переконання позивачки, підтвердженням факту неякісного та некоректного функціонування методики є, зокрема, відсутність відомостей про розробників Товариство з обмеженою відповідальністю "ХГР Україна" (далі - ТОВ "ХГР Україна") та їх фаховий рівень, як то: залучення психологів; відсутність відомостей про налаштування методики для потреб тестування осіб юридичних спеціальностей; відсутність жодної можливості, навіть вибіркової, перевірки Комісією правильності отриманих результатів тестування; відсутність інформації про оновлення відповідного програмного забезпечення та пілотне тестування бібліотеки тестових завдань. За таких обставин вважає, що дії ВККС у залученні до етапу відбору кандидатів на посади суддів ТОВ "ХГР Україна" є протиправними.
10. Також, на думку позивачки, рішення ВККС про відмову у її допуску до наступного етапу конкурсу на зайняття вакантних посад суддів у місцевих судах мало наслідком припинення її участі у зазначеному конкурсі, що в широкому розумінні повинне трактуватися як рішення про відмову їй у допуску до професії судді, яке обмежує можливості щодо переведення до іншого суду, кар`єрного просування у суддівському корпусі, що безпосередньо зачіпає її професійну репутацію як правника та є втручанням у право на повагу до приватного життя, легітимність якого може і має бути перевірена в судовому порядку. 
11. Вважає, що з метою належного визначення рівня когнітивних здібностей учасників конкурсу ВККС зобов`язана затвердити перелік конкретних питань, які будуть поставлені учасникам, оскільки згідно з абзацом другим частини третьої статті 74 Закону України від 2 червня 2016 року № 1402-VIII «Про судоустрій і статус суддів» (далі також - Закон № 1402-VIII) саме на Комісію покладено обов`язок затвердження форми та змісту тестувань, що означає не лише визначення структури і формату проведення тестування (наприклад, типу завдань - тестові, відкриті, ситуаційні тощо), але й затвердження конкретного переліку питань, які будуть використані для перевірки відповідності учасників критерію професійної компетентності, зокрема, в частині визначення рівня когнітивних здібностей.
12. До того ж затверджений перелік питань відповідно до приписів частини четвертої статті 74 Закону України "Про судоустрій і статус суддів" не підлягає оприлюдненню, однак встановлене законодавством обмеження щодо його оприлюднення не звільняє Комісію від обов`язку його затвердження, оскільки йдеться не про публічний доступ до тестових завдань, а про їх належне формування та використання для забезпечення об`єктивності кваліфікаційного іспиту. 
13. 29 січня 2025 року Комісія ухвалила рішення "Про здійснення організаційних заходів щодо проведення кваліфікаційного іспиту кандидатів на посаду судді місцевого суду та суддів, які мають намір бути переведеними до іншого місцевого суду", особливості порядку проведення тестування когнітивних здібностей та методики оцінювання його результатів, довідкову інформацію про зміст анонімного тестування когнітивних здібностей кандидатів на посаду судді місцевого суду та суддів, які мають намір бути переведеними до іншого місцевого суду.
14. Водночас цим рішенням Комісія не затвердила повного переліку питань, що мають використовуватися безпосередньо під час тестування когнітивних здібностей учасників конкурсу, що свідчить про порушення відповідачем вимог абзацу другого частини третьої статті 74 Закону України "Про судоустрій і статус суддів" у частині обов`язку ВККС затвердити зміст тестувань та не сприяє забезпеченню належного рівня об`єктивності та передбачуваності відповідної процедури. 
15. Отже, на думку позивачки, Комісія фактично не затвердила змісту тестових питань, необхідних для проведення тестування когнітивних здібностей, а погодилася із запропонованим ТОВ "ХГР Україна" алгоритмом тестування, залишавши питання формування індивідуальних тестових завдань поза межами свого безпосереднього контролю. Такі дії (бездіяльність) суперечать Закону України "Про судоустрій і статус суддів" та не відповідають принципам об`єктивності та передбачуваності процедури оцінювання кандидатів на посаду судді.
16. Насамкінець вважає, що її порушені права підлягають поновленню шляхом відновлення участі в конкурсі на етапі тестування когнітивних здібностей.
Короткий зміст рішення суду першої інстанції
17. Касаційний адміністративний суд у складі Верховного Суду рішенням від 22 січня 2026 року відмовив у задоволенні позову.
18. Ухвалюючи таке рішення, суд першої інстанції виходив з того, що добір на посаду судді має конкурентний характер, а прохідний бал виконує функцію інструменту відбору в умовах обмеженої кількості посад. Встановлення прохідного бала, вищого за мінімально допустимий, прямо передбачене частиною шостою статті 74 Закону України "Про судоустрій і статус суддів" та спрямоване на формування рейтингу кандидатів відповідно до рівня їхніх результатів. 
19. За результатами складання тестування когнітивних здібностей ОСОБА_1 набрала 31,97 бала, що менше за середній допустимий бал та, відповідно, не є прохідним балом.
20. На доводи позивачки, щодо недотримання Комісією положень статей 70, 74 Закону України "Про судоустрій і статус суддів" та Положення про порядок складання кваліфікаційного іспиту та методику оцінювання кандидатів, затвердженого рішенням ВККС від 19 червня 2024 року № 185/зп-24 (далі - Положення №185/зп-24 ), в частині забезпечення прозорості та відкритості добору на посаду судді, а також обов`язку затвердження програми та переліку питань тестування суд першої інстанції зазначив, що Комісією опубліковано на його офіційному сайті рішення №162/зп-25 та визначено особливості порядку проведення тестування когнітивних здібностей та методики оцінювання його результатів у межах кваліфікаційного іспиту кандидатів на посаду судді місцевого суду та суддів, які виявили намір бути переведеними до іншого місцевого суду. 
21. До того ж на офіційному сайті Комісії оприлюднено довідкову інформацію про зміст анонімного тестування когнітивних здібностей для кандидатів на посаду судді місцевого суду та суддів, які мають намір бути переведеними до іншого місцевого суду (додаток 3 рішення від 29 січня 2025 року № 29/зп-25).
22. Як установив суд першої інстанції, Комісія з метою проведення тестування, яке передбачено законом, затвердила Базові вимоги щодо надання послуг із розробки бібліотеки тестових завдань для тестування когнітивних здібностей під час кваліфікаційного іспиту (додаток 2 до рішення ВККС від 12 червня 2024 року №170/зп-24), а також визначила Особливості порядку проведення тестування когнітивних здібностей (додаток 2 до рішення ВККС від 27 серпня 2025 року №162/зп-25), у яких описала зміст цього етапу, зокрема структуру завдань, їх суть і призначення, методику оцінювання, правила складання тестування. 
23. Для підготовки кандидатів на посаду судді місцевого суду та суддів, які виявили намір бути переведеними до іншого місцевого суду, на офіційному вебсайті Комісії ще до призначення кваліфікаційного іспиту було оприлюднено типові запитання для тестування когнітивних здібностей.
24. За таких обставин суд першої інстанції констатував, що позивачка за однакових умов із іншими кандидатами мала змогу ознайомитися з таким рішенням та в разі незгоди з ним оскаржити його. Проте доказів оскарження рішення в судовому порядку нею надано не було. Водночас ОСОБА_1 у добровільному порядку, виявивши бажання брати участь у доборі, прибула для складання відповідних етапів іспиту, фактично прийнявши встановлений порядок його проведення та визначені умови. 
25. Також суд першої інстанції зазначив, що Комісія проводила перевірку якості програмного забезпечення "Система тестування когнітивних здібностей під час кваліфікаційного іспиту", а також рівня надійності розробленої бібліотеки тестування, зокрема спільно з ТОВ "ХГР Україна" з метою апробації тестових завдань за основними психометричними показниками 6 грудня 2024 року проведено тестування (зовнішня перевірка) когнітивних здібностей цільової референтної групи, подібної до кандидатів на посаду судді, зокрема 20 помічників суддів, 9 працівників суду та 16 прокурорів. На основі проведеного тестування ТОВ "ХГР Україна" надало Комісії звіт щодо ключових психометричних показників (складності завдань, дискримінативності та надійності), який, зокрема, містить інформацію про результати внутрішньої та зовнішньої перевірки на підставі чого розробником встановлено коефіцієнт Альфа Кронбаха, який складає 0,88, що підтверджує високий рівень надійності розробленої бази тестових завдань.
26. До того ж 30 та 31 липня 2025 року ВККС здійснено випробування програмного забезпечення "Система тестування когнітивних здібностей під час кваліфікаційного іспиту" з метою забезпечення проведення тестування когнітивних здібностей (накази Голови Комісії від 30, 31 липня 2025 року № 22-АГ та № 23-АГ, акти про закінчення випробування програмного забезпечення "Система тестування когнітивних здібностей під час кваліфікаційного іспиту" від 30 липня та 31 липня 2025 року). Під час такого тестування недоліків у роботі системи не виявлено.
У зв`язку з викладеним суд першої інстанції за наслідками судового розгляду дійшов висновку, що позовні вимоги ОСОБА_1 задоволенню не підлягають.
Короткий зміст та обґрунтування заявлених в апеляційній скарзі вимог
27. Не погодившись із таким судовим рішенням, ОСОБА_1 подала апеляційну скаргу, в якій посилається на неправильне застосування судом першої інстанції норм матеріального та порушення норм процесуального права.
Заявляє, що суд першої інстанції залишив поза увагою порушення ВККС принципу прозорості і відкритості, який передбачений статтею 70 Закону України "Про судоустрій і статус суддів". 
28. Звертає увагу, що Комісія не затвердила повного переліку питань, що мають використовуватись безпосередньо під час тестування когнітивних здібностей учасників конкурсу, що свідчить про порушення ВККС частини третьої статті 74 Закону України "Про судоустрій і статус суддів", тобто обов`язку затвердити зміст тестувань, та не сприяє забезпеченню належного рівня об`єктивності та передбачуваності відповідної процедури.
29. Наполягає на тому, що Комісія протиправно залучила ТОВ "ХГР Україна" до етапу відбору кандидатів на посади місцевих суддів, без перевірки його фаховості на предмет, зокрема, якості програмного забезпечення, адаптування тестової бази до мети, з якою вона використовуються. 
30. Окрім того, вважає, що рішення ВККС про відмову їй у допуску до наступного етапу конкурсу на зайняття вакантних посад суддів у місцевих судах мало наслідком припинення її участі у зазначеному конкурсі, що в широкому розумінні слід трактувати як рішення про відмову їй у допуску до професії судді, яке обмежує можливості позивачки щодо переведення до іншого суду, кар`єрного просування у суддівському корпусі, що безпосередньо зачіпає професійну репутацію як правника та є втручанням у право на повагу до приватного життя. 
31. Просить рішення суду першої інстанції скасувати та прийняти нове - про задоволення позову.

Позиція відповідача
32. У відзиві на апеляційну скаргу ВККС просить залишити апеляційну скаргу без задоволення, а рішення Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду - без змін.
33. ВККС у відзиві на апеляційну скаргу не погоджується з наведеними в ній доводами, зазначає, що твердження ОСОБА_1 про те, що Комісія не затвердила переліку питань з тестування когнітивних здібностей, є хибним, оскільки частиною третьою статті 74 Закону України "Про судоустрій і статус суддів" передбачено затвердження лише форми та змісту тестування, практичних завдань, натомість затвердження конкретного переліку питань, які стосуються тестування когнітивних здібностей, чинним законодавством не передбачено.
34. Звертає увагу, що порядок проведення кваліфікаційного іспиту в межах добору, а також алгоритм визначення прохідного бала для всіх його етапів були належним чином прийняті, затверджені та оприлюднені Комісією завчасно і ОСОБА_1 була з ними ознайомлена, добровільно виявила бажання взяти участь у доборі та з`явилась для складання відповідних етапів іспиту, усвідомлюючи і приймаючи встановлений порядок його проведення та визначені умови, а отже Комісія повною мірою дотрималась принципів прозорості та рівності умов для його часників. 
35. ВККС заперечує проти тверджень позивачки щодо ненадання їй доступу до тестових завдань з основами, дистракторами та ключами, адже позивачку було проінформовано про можливість їх отримання у разі направлення відповідного звернення.
36. Не погоджується ВККС також із вимогою позивачки про повторне проходження тестування, тому що це фактично свідчить не про наявність реальних процедурних порушень, а про її незгоду з отриманим результатом та наданням можливості повторного складання тесту виключно через незгоду з таким результатом, що в свою чергу суперечить принципам рівності та змагальності процедури добору. 
37. Відтак ВККС вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню, оскільки рішення Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду є законним та обґрунтованим, а доводи, викладені в апеляційній скарзі, не спростовують доводів, викладених у рішенні від 22 січня 2026 року у справі № 990/465/25.
38. Доводи позивачки, викладені у відповіді на відзив на апеляційну скаргу
39. 7 квітня 2026 року від ОСОБА_1 надійшла відповідь на відзив на апеляційну скаргу, в якому скаржниця наполягає, що її право на ефективний судовий захист було порушене через відсутність доступу до повної інформації про результати тестування її когнітивних здібностей, а надання лише узагальненого звіту унеможливлює перевірку достовірності результату та оскарження рішення.
40. Вказує, що використання автоматизованої системи тестування без належного контролю, аудиту та доступу до алгоритмів фактично призвело до делегування державних функцій приватному суб`єкту (ТОВ "ХГР Україна"), що суперечить законодавству. 
41. Також зазначає, що ВККС не затвердила повного переліку тестових питань, як того вимагає Закон України "Про судоустрій і статус суддів", а процедура тестування була непрозорою та непередбачуваною. Є сумніви щодо дотримання методики, зокрема розподілу завдань за рівнями складності, що могло вплинути на кінцевий результат.
42. Підкреслює, що суд першої інстанції безпідставно відмовив у витребуванні доказів, що позбавило можливості провести судову-психологічну експертизу і належно довести свою позицію. 
Рух апеляційної скарги
43. Велика Палата Верховного Суду ухвалою від 4 березня 2026 року відкрила апеляційне провадження в цій справі.
44. Суддя Великої Палати Верховного Суду в порядку підготовки до апеляційного розгляду справи ухвалою від 2 квітня 2026 року відмовила у задоволенні клопотання ОСОБА_1 про призначення судово-психологічної експертизи, витребування у Вищої кваліфікаційної комісії суддів України відомостей про результати тестування когнітивних здібностей ОСОБА_1 складеного під час кваліфікаційного іспиту, у справі № 990/465/25 за позовом  ОСОБА_1 до Вищої кваліфікаційної комісії суддів України про визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити певні дії, провадження в якій відкрито за апеляційною скаргою  ОСОБА_1 на рішення Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду від 22 січня 2026 року.
45. Ухвала в частині відмови у задоволенні клопотанняпро призначення судово-психологічної експертизи вмотивована тим, що питання, які хотіла поставити позивачка на вирішення експерта, за своєю правовою природою не потребували спеціальних знань, а стосувались оцінки доказів, дотримання процедури проведення тестування та застосування норм права, що належить до виключної компетенції суду. До того ж поставлені питання фактично зводились до надання правової оцінки діям Вищої кваліфікаційної комісії суддів України та перевірки законності проведеної нею процедури, що не було предметом судової експертизи.
46. Ухвала в частині відмови в задоволенні клопотанняпро витребування доказів вмотивована тим, щосуд першої інстанції ухвалою від 11 листопада 2025 року вже витребував у Вищої кваліфікаційної комісії суддів України відомості про результати тестування когнітивних здібностей ОСОБА_1 , складенного під час кваліфікаційного іспиту, з відомостями про блок запитань, унікального номеру запитань та даними про правильність або неправильність відповіді учасника на запитання з основами, дистракторами та ключами. У свою чергу Вища кваліфікаційна комісія суддів України на виконання вказаної ухвали надала до суду першої інстанції максимально можливий обсяг доказів (інформації).
47. Велика Палата Верховного Суду ухвалою від 2 квітня 2026 року призначила справу до розгляду у відкритому судовому засіданні в режимі відеоконференції на 5 травня 2026 року.
Обставини справи, установлені судом першої інстанції
48. Рішенням ВККС від 11 грудня 2024 року № 366/зп-24 оголошено добір кандидатів на посаду судді місцевого суду з урахуванням 1800 прогнозованих вакантних посад суддів у місцевих судах, а рішенням № 367/зп-24 оголошено прийняття від суддів, які мають намір бути переведеними до іншого місцевого суду, заяв про складання кваліфікаційного іспиту.
49. Відповідно до списку осіб, які звернулися до Комісії для участі в доборі та для переведення до місцевого суду, ОСОБА_1 , суддя Великомихайлівського районного суду Одеської області, виявила намір бути переведеною до іншого місцевого суду та скласти кваліфікаційний іспит за адміністративною/господарською/загальною спеціалізацією.
50. Рішенням Комісії від 12 травня 2025 року № 105/зп-25 призначено кваліфікаційний іспит для кандидатів на посаду судді місцевого суду та суддів, які виявили намір бути переведеними до іншого місцевого суду, та визначено таку черговість етапів його проведення:
перший етап - тестування знань з історії української державності;
другий етап - тестування загальних знань у сфері права та знань зі спеціалізації відповідного суду;
третій етап - тестування когнітивних здібностей;
четвертий етап - виконання практичного завдання зі спеціалізації відповідного суду.
51. Визначено, що кожен етап кваліфікаційного іспиту призначається окремим рішенням Комісії.
52. Визначено прохідний бал першого етапу кваліфікаційного іспиту (тестування знань з історії української державності) з урахуванням того, що до другого етапу допускаються учасники, які набрали бал, не нижче 75 відсотків максимально можливого бала, у кількості не більше 7200 кандидатів на посаду судді та суддів.
53. Визначено прохідний бал другого етапу кваліфікаційного іспиту (тестування загальних знань у сфері права та знань зі спеціалізації відповідного суду) з урахуванням того, що до третього етапу допускаються учасники, які набрали бал, не нижче 75 відсотків максимально можливого бала, у кількості не більше: 4200 кандидатів на посаду судді місцевого загального суду та суддів, які виявили намір бути переведеними до місцевого загального суду; 600 кандидатів на посаду судді місцевого адміністративного суду та суддів, які виявили намір бути переведеними до місцевого адміністративного суду; 600 кандидатів на посаду судді місцевого господарського суду та суддів, які виявили намір бути переведеними до місцевого господарського суду.
54. Визначено прохідний бал третього етапу кваліфікаційного іспиту (тестування когнітивних здібностей) з урахуванням того, що до четвертого етапу допускаються учасники, які набрали бал, не нижче 55 відсотків максимально можливого бала, у кількості не більше: 2800 кандидатів на посаду судді місцевого загального суду та суддів, які виявили намір бути переведеними до місцевого загального суду; 400 кандидатів на посаду судді місцевого адміністративного суду та суддів, які виявили намір бути переведеними до місцевого адміністративного суду; 400 кандидатів на посаду судді місцевого господарського суду та суддів, які виявили намір бути переведеними до місцевого господарського суду).
55. Визначено прохідний бал четвертого етапу кваліфікаційного іспиту (виконання практичного завдання зі спеціалізації відповідного суду) - 75 відсотків максимально можливого бала.
56. Рішенням Комісії від 25 липня 2025 року № 142/зп-25 затверджено кодовані та декодовані результати тестування знань з історії української державності, складеного з 15 по 24 липня 2025 року у межах кваліфікаційного іспиту для кандидатів на посаду судді місцевого суду та суддів, які виявили намір бути переведеними до іншого місцевого суду.
57. Допущено до другого етапу кваліфікаційного іспиту - тестування загальних знань у сфері права та знань зі спеціалізації відповідного суду 7 239 кандидатів на посаду судді місцевого суду та суддів, які виявили намір бути переведеними до іншого місцевого суду, що успішно склали тестування знань з історії української державності.
58. Призначено тестування загальних знань у сфері права та знань зі спеціалізації відповідного суду у межах кваліфікаційного іспиту для кандидатів на посаду судді місцевого суду та суддів, які виявили намір бути переведеними до іншого місцевого суду.
59. Рішенням Комісії від 27 серпня 2025 року № 161/зп-25 затверджено кодовані та декодовані результати тестування загальних знань у сфері права та знань зі спеціалізації місцевого загального суду, складеного 14, 15, 18, 19, 20, 21, 22, 25 та 26 серпня 2025 року у межах кваліфікаційного іспиту для кандидатів на посаду судді місцевого суду та суддів, які виявили намір бути переведеними до іншого місцевого суду. Допущено до третього етапу кваліфікаційного іспиту - тестування когнітивних здібностей 4489 кандидатів на посаду судді місцевого загального суду та суддів, які виявили намір бути переведеними до іншого місцевого загального суду, що успішно склали тестування загальних знань у сфері права та знань зі спеціалізації місцевого загального суду і набрали прохідний бал.
60.  ОСОБА_1 успішно склала тестування знань з історії української державності і тестування загальних знань у сфері права та знань зі спеціалізації місцевого суду, а тому її допущено до третього етапу - тестування когнітивних здібностей.
61. Рішенням Комісії від 27 серпня 2025 року № 162/зп-25 призначено тестування когнітивних здібностей у межах кваліфікаційного іспиту кандидатів на посаду судді місцевого суду та суддів, які виявили намір бути переведеними до іншого місцевого суду.
62. Визначено та оприлюднено на офіційному вебсайті Комісії графік складання тестування когнітивних здібностей у межах кваліфікаційного іспиту кандидатів на посаду судді місцевого суду та суддів, які виявили намір бути переведеними до іншого місцевого суду.
63. Визначено та оприлюднено на офіційному вебсайті Комісії особливості порядку проведення тестування когнітивних здібностей та методики оцінювання його результатів у межах кваліфікаційного іспиту кандидатів на посаду судді місцевого суду та суддів, які виявили намір бути переведеними до іншого місцевого суду.
64. Встановлено, що тестування когнітивних здібностей здійснюватиметься з використанням комп`ютерної техніки.
65. Визначено, що максимально можливий бал на етапі тестування когнітивних здібностей - 60.
66. Встановлено середній допустимий бал третього етапу кваліфікаційного іспиту (тестування когнітивних здібностей) для кандидатів на посаду судді місцевого суду та суддів, які виявили намір бути переведеними до іншого місцевого суду - 55 відсотків максимально можливого бала, або 33 бали.
67. Визначено прохідний бал третього етапу кваліфікаційного іспиту (тестування когнітивних здібностей) з урахуванням того, що до четвертого етапу допускаються учасники, які набрали бал, не нижче 55 відсотків максимально можливого бала, у кількості не більше: 2800 кандидатів на посаду судді місцевого загального суду та суддів, які виявили намір бути переведеними до місцевого загального суду; 400 кандидатів на посаду судді місцевого адміністративного суду та суддів, які виявили намір бути переведеними до місцевого адміністративного суду; 400 кандидатів на посаду судді місцевого господарського суду та суддів, які виявили намір бути переведеними до місцевого господарського суду.
68. На 15 вересня 2025 року о 13:00 ОСОБА_1 призначено складання тестування когнітивних здібностей у межах третього етапу кваліфікаційного іспиту.
69. Розглянувши питання про затвердження кодованих та декодованих результатів тестування когнітивних здібностей та про призначення четвертого етапу кваліфікаційного іспиту (виконання практичного завдання зі спеціалізації відповідного суду) для кандидатів на посаду судді місцевого суду та суддів, які виявили намір бути переведеними до іншого місцевого суду, Комісія рішенням № 173/зп-25 від 19 вересня 2025 року затвердила такі результати тестування когнітивних здібностей, складеного з 9 по 17 вересня 2025 року у межах кваліфікаційного іспиту для кандидатів на посаду судді місцевого суду та суддів, які виявили намір бути переведеними до іншого місцевого суду; допустила до четвертого етапу кваліфікаційного іспиту - виконання практичного завдання зі спеціалізації: місцевого адміністративного суду 400 кандидатів на посаду судді місцевого адміністративного суду та суддів, які виявили намір бути переведеними до місцевого адміністративного суду, що успішно склали тестування когнітивних здібностей та набрали прохідний бал; місцевого господарського суду 411 кандидатів на посаду судді місцевого господарського суду та суддів, які виявили намір бути переведеними до місцевого господарського суду, що успішно склали тестування когнітивних здібностей та набрали прохідний бал; місцевого загального суду 2 851 кандидата на посаду судді місцевого загального суду та суддів, які виявили намір бути переведеними до місцевого загального суду, що успішно склали тестування когнітивних здібностей та набрали прохідний бал.
70. Призначила четвертий етап кваліфікаційного іспиту (виконання практичного завдання зі спеціалізації відповідного суду) для кандидатів на посаду судді місцевого суду та суддів, які виявили намір бути переведеними до іншого місцевого суду.
71. Відповідно до затверджених кодованих та декодованих результатів тестування когнітивних здібностей ОСОБА_1 набрала 31,97 бала.
72. Оскільки середній допустимий бал третього етапу кваліфікаційного іспиту (тестування когнітивних здібностей) для кандидатів на посаду судді місцевого суду та суддів, які виявили намір бути переведеними до іншого місцевого суду, було встановлено 33 бали, то відповідно ОСОБА_1 не склала тестування когнітивних здібностей та не була допущена до четвертого етапу кваліфікаційного іспиту (виконання практичного завдання).
73.  ОСОБА_1 не погодилася з кількістю балів, виставленою їй за результатами проходження третього етапу кваліфікаційного іспиту, та з рішенням ВККС від 19 вересня 2025 року №173/зп-25 у частині затвердження кодованих та декодованих результатів тестування її когнітивних здібностей, а тому звернулася до суду із цим позовом.
Позиція Великої Палати 
74. Заслухавши суддю-доповідачку, дослідивши матеріали справи та наведені в апеляційній скарзі, відзиві на неї та відповіді на відзив доводи, Велика Палата Верховного Суду дійшла таких висновків.
75. Організацію судової влади та здійснення правосуддя в Україні, що функціонує на засадах верховенства права відповідно до європейських стандартів і забезпечує право кожного на справедливий суд, визначає Закон України «Про судоустрій і статус суддів».
76. Відповідно до частини першої статті 93 Закону № 1402-VIII ВККС є державним колегіальним органом суддівського врядування, який на постійній основі діє у системі правосуддя України.
77. Статтею 93 Закону № 1402-VIII визначено повноваження Комісії, до яких згідно з пунктами 2, 6 частини першої цієї статті належить проведення добору кандидатів для призначення на посаду судді і затвердження порядку складання кваліфікаційного іспиту та методики оцінювання кандидатів.
78. Пунктами 1 та 4 частини першої статті 70 Закону № 1402-VIII передбачено, що добір на посаду судді місцевого суду здійснюється в порядку, визначеному цим Законом, та, окрім іншого, включає в себе такі етапи, як оголошення добору на посаду судді та складання кваліфікаційного іспиту. 
79. Частиною другою цієї статті встановлений обов`язок ВККС забезпечити прозорість та відкритість добору на посаду судді.
80. Відповідно до частин першої - шостої статті 74 Закону № 1402-VIII кваліфікаційний іспит є атестуванням професійної компетентності кандидата на посаду судді з метою виявлення належних знань, рівня підготовки та здатності здійснювати правосуддя у відповідному суді.
81. Підставою для допуску до складання кваліфікаційного іспиту є рішення ВККС.
82. Кваліфікаційний іспит проводиться шляхом складання анонімних тестувань та практичних завдань. Анонімне тестування проводиться щодо когнітивних здібностей, історії української державності, загальних знань у сфері права та однієї або кількох спеціалізацій суду на вибір: адміністративної, господарської та загальної (цивільної і кримінальної). Практичні завдання проводяться щодо вибраної (вибраних) кандидатом спеціалізації (спеціалізацій) суду. Форма та зміст тестувань, практичних завдань, а також порядок їх проведення затверджуються ВККС.
83. ВККС не пізніше ніж за 30 днів до дня проведення кваліфікаційного іспиту оприлюднює його програму та перелік питань тестування (крім тестування щодо когнітивних здібностей) на своєму офіційному вебсайті.
84. Кандидат на посаду судді вважається таким, що склав кваліфікаційний іспит з вибраної спеціалізації суду, якщо він:
1) набрав не менше 75 відсотків максимально можливого бала за тестування щодо загальних знань у сфері права та відповідної спеціалізації суду;
2) набрав не менше 75 відсотків максимально можливого бала за виконання практичного завдання щодо відповідної спеціалізації суду;
3) успішно пройшов тестування когнітивних здібностей та історії української державності. Успішним проходженням вважається набрання кандидатом середнього допустимого бала тестування щодо когнітивних здібностей та історії української державності, встановленого ВККС.
85. Комісія встановлює прохідний бал кваліфікаційного іспиту, який не може бути нижчим за 75 відсотків максимально можливого бала за відповідне тестування (крім тестування щодо когнітивних здібностей та історії української державності) та виконання практичного завдання кваліфікаційного іспиту. Під час добору на посаду судді прохідний бал для кандидатів встановлюється з урахуванням кількості посад, щодо яких оголошено добір.
86. Кандидат на посаду судді, який склав кваліфікаційний іспит, але не набрав прохідний бал, може використати результати такого іспиту під час участі у наступному доборі на посаду судді, оголошеному протягом двох років з дня затвердження таких результатів (частина десята статті 74 Закону № 1402-VIII).
87. Відповідно до підпунктів 1.1-1.3 Положення № 185/зп- 24 кваліфікаційний іспит є атестуванням та основним засобом встановлення відповідності кандидата на посаду судді та судді критерію професійної компетентності.
88. Метою іспиту є виявлення належних знань, рівня підготовки та здатності учасника здійснювати правосуддя у суді відповідного рівня та спеціалізації.
89. Завданнями іспиту є встановлення відповідності учасника вимогам до посади судді відповідного рівня та спеціалізації за критерієм професійної компетентності та, зокрема, такими показниками (підпункти 1.3.1-1.3.4): когнітивні здібності, що встановлюються за сукупністю таких складових: логічне мислення (вміння та навички визначати причинно-наслідкові зв`язки, закономірності та характеристики предметів, явищ і процесів за сукупністю їх ознак); вербальне мислення (уміння та навички визначати важливі дані, розуміти складні тексти, виокремлювати основне від другорядного, а також формулювати правильні висновки за результатами аналізу отриманої інформації).
90. Відповідно до пункту 1.8 Положення № 185/зп-24 засобом проведення іспиту є, зокрема, складання анонімного тестування, що визначає рівень когнітивних здібностей.
91. Згідно з пунктом 1.15 Положення № 185/зп-24 за результатами успішного проходження певного етапу (певних етапів) іспиту Комісія може ухвалити рішення про допуск учасника (учасників) до наступного етапу.
92. Пунктом 2.4 Положення № 185/зп-24 встановлено, що проєкти програм етапів іспиту, таксономічні характеристики тестувань та завдання іспиту розробляються Національною школою суддів України або самостійно Комісією. До виконання цих заходів може бути залучено інших фахівців.
93. Відповідно до пункту 2.5 Положення № 185/зп-24 програми етапів іспиту (крім тестування щодо когнітивних здібностей), таксономічні характеристики тестувань для відповідного етапу іспиту (крім тестування когнітивних здібностей) затверджуються Комісією та оприлюднюються на офіційному вебсайті Комісії не пізніше ніж за 30 днів до дня проведення відповідного етапу іспиту.
94. Водночас як особливості порядку проведення тестування когнітивних здібностей, так і методика його оцінювання визначаються окремим рішенням Комісії (пункти 5.4, 8.4 Положення № 185/зп-24). 
95. Відповідно до підпункту 6.3.3 Положення № 185/зп-24 учасник визнається таким, що успішно склав етап іспиту (крім тестування когнітивних здібностей та з історії української державності), у разі набрання 75 або більше відсотків від максимально можливого бала. Учасник визнається таким, що успішно склав тестування когнітивних здібностей та історії української державності, у разі набрання встановленого Комісією середнього допустимого та більшого бала таких тестувань.
96. За підпунктом 6.3.4 Положення № 185/зп-24 учасник визнається таким, що не склав етап іспиту, у разі: набрання менше 75 відсотків від максимально можливого бала за тестування з історії української державності, загальних знань у сфері права та відповідної спеціалізації суду, а також за виконання практичного завдання з відповідної спеціалізації суду (підпункт 6.3.4.1); набрання менше середнього допустимого бала за результатами тестування когнітивних здібностей (підпункт 6.3.4.2); відмови від складання іспиту (етапу іспиту) [підпункт 6.3.4.3].
97. Учасник визнається таким, що успішно склав іспит, у разі успішного складання усіх його етапів (підпункт 6.5.4 Положення № 185/зп-24).
98. Учасник іспиту визнається таким, що не склав іспит, у разі нескладення одного або більше його етапів (підпункт 6.5.5 Положення № 185/зп-24).
99. Відповідно до підпунктів 6.8.2-6.8.3 Положення № 185/зп-24 прохідний бал за тестування когнітивних здібностей - середній допустимий бал тестування, встановлений Комісією. Прохідний бал іспиту в межах добору на посаду судді місцевого суду визначається з урахуванням кількості посад, на які оголошено добір.
100. Зміст наведених норм дає підстави для висновку, що призначення на посаду судді здійснюється за наслідками проведення добору кандидатів для призначення на посаду судді, який уповноважена проводити виключно ВККС. Проведення добору передбачає низку етапів, серед яких складення кваліфікаційного іспиту, обов`язок з проведення якого також покладений на ВККС. Тестування когнітивних здібностей є складовою кваліфікаційного іспиту, але як Закон № 1402-VIII, так і Положення № 185/зп-24 не передбачають обов`язку ВККС завчасно оприлюднювати його програму та перелік питань тестування на своєму офіційному вебсайті. Натомість ВККС зобов`язана окремим рішенням установити особливості порядку проведення тестування когнітивних здібностей і методику його оцінювання.
101. За загальним правилом завдання іспиту розробляються Національною школою суддів України або самостійно Комісією, однак передбачена й можливість залучення інших фахівців до виконання цих заходів. За змістом запровадженого тестування когнітивних здібностей його метою є перевірка логічного і вербального мислення кандидата, а в умовах відведеного часу (30 хвилин на 40 запитань) - ще й швидкості мислення, уміння адаптуватися до запроваджених умов тестування тощо.
102. Тобто, законодавець не встановив ані обов`язку для ВККС розробляти нові питання тестів у межах кожного окремого добору / конкурсу на посаду судді, ані заборони використання вже наявних у ВККС завдань для проведення кваліфікаційного іспиту в межах інших доборів / конкурсів. 
103.У цій справі позивачка оскаржує рішення ВККС від 19 вересня 2025 року №173/зп-25 в частині затвердження кодованих та декодованих результатів тестування її когнітивних здібностей, яке в свою чергу призвело до припинення участі ОСОБА_1 в доборі кандидатів на посаду судді місцевого суду, оголошеному рішенням Вищої кваліфікаційної комісії суддів України від 11 грудня 2024 року № 366/зп-24, через набрання ОСОБА_1 під час проведення тестування когнітивних здібностей кількості балів, яка є меншою ніж 55 відсотків максимально можливого бала (31,97 бала, що є нижчим за мінімальну кількість у 33 бали та відповідно не є прохідним).
104. В апеляційній скарзі ОСОБА_1 посилається на недотримання Комісією положень статей 70 та 74 Закону України "Про судоустрій і статус суддів" у частині забезпечення прозорості та відкритості добору на посаду судді та обов`язку ВККС затвердити зміст тестувань.
105. З цього приводу суд першої інстанції зазначив, що положення частини другої статті 70 Закону України "Про судоустрій і статус суддів", передбачає те, що Вища кваліфікаційна комісія суддів України забезпечує прозорість та відкритість добору на посаду судді. Одним із засобів реалізації принципів прозорості та відкритості добору є затвердження форми та змісту тестувань, порядку їх проведення, а також завчасне офіційне та загальнодоступне оприлюднення програми кваліфікаційного іспиту та переліку питань тестування.
106. Комісія відповідно до абзацу третього частини третьої статті 74 Закону України "Про судоустрій і статус суддів" затверджуєформу та зміст тестувань, практичних завдань, а також порядок їх проведення. 
107. Відповідно до частини четвертої статті 74 Закону України "Про судоустрій і статус суддів" ВККС не пізніше ніж за 30 днів до дня проведення кваліфікаційного іспиту оприлюднює його програму та перелік питань тестування (крім тестування когнітивних здібностей) на своєму офіційному вебсайті. 
108. Окрім того,  форма та зміст тестування когнітивних здібностей, а також порядок їх проведення визначено Положенням № 185/зп-24. 
109. Так, пунктом 2.5 розділу 2 Положення № 185/зп-24 передбачено, що програми етапів іспиту (крім тестування когнітивних здібностей), таксономічні характеристики тестувань для відповідного етапу іспиту (крім тестування когнітивних здібностей) затверджуються Комісією та оприлюднюються на офіційному вебсайті Комісії не пізніше ніж за 30 днів до дня проведення відповідного етапу іспиту.
110. Також слід звернути увагу на те, що відповідно до пункту 5.4 розділу 5 Положення №185/зп-24 методика оцінювання результатів тестування когнітивних здібностей визначається окремим рішенням Комісії.
111. На виконання вимог цього пункту Комісія 27 серпня 2025 року ухвалила рішення №162/зп-25 та визначила особливості порядку проведення тестування когнітивних здібностей та методику оцінювання його результатів у межах кваліфікаційного іспиту кандидатів на посаду судді місцевого суду та суддів, які виявили намір бути переведеними до іншого місцевого суду. Це рішення опубліковано на офіційному сайті ВККС.
112. Крім того, рішенням Комісії від 29 січня 2025 року № 29/зп-25 "Про здійснення організаційних заходів щодо проведення кваліфікаційного іспиту кандидатів на посаду судді місцевого суду та суддів, які мають намір бути переведеними до іншого місцевого суду" затверджено Програми іспитів та таксономічні характеристики анонімного тестування з історії української державності та анонімного тестування загальних знань у сфері права та з кожної спеціалізації суду (адміністративної, господарської, загальної) для проведення кваліфікаційного іспиту кандидатів на посаду судді місцевого суду та суддів, які мають намір бути переведеними до іншого місцевого суду.
113. На офіційному сайті Комісії оприлюднено довідкову інформацію про зміст анонімного тестування когнітивних здібностей для кандидатів на посаду судді місцевого суду та суддів, які мають намір бути переведеними до іншого місцевого суду (додаток 3 рішення від 29 січня 2025 року №29/зп-25).
114. Натомість тестові завдання з когнітивних здібностей заздалегідь не оприлюднювалися, що не порушує вимог Закону України "Про судоустрій і статус суддів". Крім того, як стверджує представник відповідача у своєму відзиві, вони можуть використовуватись в інших процедурах, а тому не є відкритими для загального доступу. 
115. Утім Комісія з метою проведення тестування, яке передбачено законом, затвердила Базові вимоги щодо надання послуг із розробки бібліотеки тестових завдань для тестування когнітивних здібностей під час кваліфікаційного іспиту (додаток 2 до рішення ВККС від 12 червня 2024 року №170/зп-24), а також визначила Особливості порядку проведення тестування когнітивних здібностей (додаток 2 до рішення ВККС від 27 серпня 2025 року №162/зп-25), у яких описала зміст цього етапу, зокрема структуру завдань, їх суть і призначення, методику оцінювання, правила складання тестування. 
116. Для підготовки кандидатів на посаду судді місцевого суду та суддів, які виявили намір бути переведеними до іншого місцевого суду, на офіційному вебсайті Комісії ще до призначення кваліфікаційного іспиту було оприлюднено типові запитання для тестування когнітивних здібностей.
117. Велика Палата Верховного Суду погоджується з доводи позивачки, що ВККС відповідно до вимог Закону № 1402-VIII зобов`язана забезпечити прозорість та відкритість добору на посаду судді. Однак, поняття «прозорість та відкритість» слід тлумачити у взаємозв`язку з іншими нормами, що встановлюють порядок і умови проведення добору. 
118. Тобто прозорість та відкритість добору на посаду судді означає, що як усі учасники добору, так і громадськість має однаковий обсяг інформації, достатній для розуміння умов проведення добору і методики оцінювання результатів іспиту, а також наслідків отриманих результатів. 
119. Обізнаність усіх учасників добору з питаннями і відповідями до проведення тестування історії української державності, загальних знань у сфері права та однієї або кількох спеціалізацій суду на вибір, базових вимог і базових прикладів питань, які будуть на тестуванні когнітивних здібностей, забезпечує наведену вище вимогу. Водночас, на відміну від інших тестувань, обов`язок публікації переліку питань для перевірки когнітивних здібностей частиною четвертою статті 74 Закону № 1402-VIII не передбачений. 
120. ОСОБА_1 на рівні з іншими учасниками добору була ознайомлена (щонайменше об`єктивно мала таку можливість) із затвердженими базовими вимогами, відповідно до яких ТОВ "ХГР Україна" здійснювало розробку бібліотеки тестових завдань для перевірки когнітивних здібностей, базовими прикладами питань, які будуть на тестуванні когнітивних здібностей, добровільно виявила бажання взяти участь у доборі та з`явилась для складання відповідного етапу іспиту, усвідомлюючи і приймаючи встановлений порядок його проведення та визначені умови. 
121. Жодних зауважень щодо порушення Комісією процедур добору, в тому числі й щодо базових вимог для розробки бібліотеки тестових завдань, які використовувались Комісією у тестуванні когнітивних здібностей, до затвердження кодованих та декодованих результатів тестування когнітивних здібностей, а саме до 15 вересня 2025 року (день складання тестування когнітивних здібностей), у позивачки не було. 
122. Велика Палата Верховного Суду наголошує, що добір на посаду судді має конкурентний характер, а прохідний бал виконує функцію інструменту відбору в умовах обмеженої кількості посад, а отже, ненабрання позивачкою установленого Комісією прохідного бала унеможливлює допущення її до наступного етапу кваліфікаційного іспиту. 
123. Відтак, погоджуючись пройти відповідну процедуру тестування когнітивних здібностей, позивачка як конкурсант мала передбачати, що її результати можуть бути як позитивними, так і негативними. Висловлення ж сумнівів у правомірності проведеної процедури виключно через отримання негативного результату не є підставою для скасування рішення про його затвердження, особливо в умовах, коли не було встановлено допущення ВККС істотних порушень норм законодавства, які визначають правила і умови проведення добору.
124. Отже, суд першої інстанції дійшов правильного висновку про безпідставність доводів позивачки в цій частині.
125. Безпідставними є доводи ОСОБА_1 на дії / бездіяльність Комісії, які призвели до припинення участі у доборі та обмежили її можливості щодо переведення до іншого суду, кар`єрного просування у суддівському корпусі та є втручанням у право на повагу до приватного життя, адже право кожного громадянина на доступ до державної служби, у тому числі на участь у доборі на посаду судді, гарантовано статтею 38 Конституції України. Водночас це право не є абсолютним і може бути реалізоване за умови дотримання встановлених законом вимог та процедур, спрямованих на забезпечення професійності, доброчесності й здатності кандидата здійснювати правосуддя.
126. За змістом норм Закону України "Про судоустрій і статус суддів" та Положення №185/зп-24, однією з обов`язкових умов участі в подальших етапах добору на посаду судді є успішне складання кваліфікаційного іспиту та набрання прохідного бала. Набрання кандидатом бала, який є меншим від прохідного, не відповідає визначеним законом критеріям для просування до наступного етапу добору. 
127. Тож Велика Палата Верховного Суду вважає правильним твердження суду першої інстанції,  щотакий результат не є проявом дискримінації чи обмеженням можливості ОСОБА_1 на переведення до іншого суду, кар`єрного просування у суддівському корпусі, тим паче втручанням у право на повагу до приватного життя, а є наслідком об`єктивного застосування законодавчо встановленої процедури оцінювання.
128. Щодо залучення до розробки тестових завдань ТОВ "ХГР Україна"як уповноваженого представника без жодної перевірки його фаховості на предмет якості програмного забезпечення, адаптування тестової бази до мети, з якою вони використовуються, релевантності і надійності інформації вказаної бази.
129. Як уже було зазначено вище, ТОВ "ХГР Україна" здійснювало розробку бібліотеки тестових завдань для перевірки когнітивних здібностей, базових прикладів питань, які будуть на тестуванні когнітивних здібностей. Залученню цієї особи до розробки тестових завдань передувала певна процедура, зокрема проведення відкритого аукціону з публічних закупівель, переможцем якого й стало ТОВ "ХГР Україна". 
130. Суд першої інстанції встановив, що 13 вересня 2024 року укладено договір № 70 про надання послуги із розробки бібліотеки тестових завдань для тестування когнітивних здібностей під час кваліфікаційного іспиту. 
131. Пунктом 6 додатка до згаданого вище договору передбачено дворівневу тестову перевірку - пілотажне тестування (дослідження) та тестування з метою перевірки тестових завдань за основними психометричними показниками (претестове дослідження), зокрема: 1) перша або базова перевірка (внутрішня перевірка), яка проводиться розробником та націлена на збір статистичної інформації та зворотного зв`язку респондентів, проведення статистичного аналізу отриманих відповідей. За результатами такої перевірки можливе коригування та/або уточнення тестових завдань; 2) остаточне тестування (зовнішня перевірка), яке проводиться за допомогою Комісії. З метою апробації тестових завдань за основними психометричними показниками Комісія спільно з ТОВ "ХГР Україна" 6 грудня 2024 року провели пілотне тестування когнітивних здібностей цільової референтної групи, подібною до кандидатів на посаду судді, зокрема 20 помічників суддів, 9 працівників суду та 16 прокурорів. На основі пілотних тестувань ТОВ "ХГР Україна" надало звіт щодо ключових психометричних показників, а саме складності завдань, дискримінативності та надійності. 
132. Також, Комісія 30 та 31 липня 2025 року здійснила випробування програмного забезпечення «Система тестування когнітивних здібностей під час кваліфікаційного іспиту» з метою забезпечення проведення тестування когнітивних здібностей. Під час указаного тестування недоліків у роботі системи не виявлено. З огляду на зазначене Комісія проводила перевірку якості програмного забезпечення «Система тестування когнітивних здібностей під час кваліфікаційного іспиту», а також рівня надійності розробленої бібліотеки тестування
133. Водночас безпосередньо Комісія у межах підготовки завдань з перевірки когнітивних здібностей затвердила базові вимоги, відповідно до яких виконавцем робіт - ТОВ "ХГР Україна" розроблено бібліотеку тестових завдань.
134. Оскільки відповідний програмний продукт був прийнятий і впроваджений у роботу, це свідчить про перевірку його відповідності затвердженим базовим вимогам з боку ВККС. Доказів протилежного позивачка суду не надала.
135. Відтак суд першої інстанції дійшов правильного висновку про безпідставність доводів скаржниці в цій частині.
Оцінка інших доводів позивачки, викладених в апеляційній скарзі. 
136. Безпідставними є доводи ОСОБА_1 , пов`язані з відмовою Комісії у проханні надати відомості щодо конкретних питань, поставлених під час тестування когнітивних здібностей, та відповідей на них.
137. Як зазначив суд першої інстанції, позивачка 7 жовтня 2025 року надіслала Комісії прохання надати згадані відомості. У свою чергу ВККС у відповіді повідомила про можливість забезпечення учаснику доступу до звіту про власні результати тестування когнітивних здібностей, складеного під час кваліфікаційного іспиту, з відомостями про блок запитань, унікальний номер запитання та даних про правильність або неправильність відповіді учасника на запитання (без основ, дистракторів та ключів). Проте у зв`язку з невідповідністю надісланого звернення вимогам законів України "Про звернення громадян" та "Про захист персональних даних" звіт про власні результати тестування учаснику не було надано. Натомість повідомлено про можливість отримання доступу до такого звіту в приміщенні Комісії або засобами поштового зв`язку після належного оформлення звернення. 
138. Отже, позивачці не було відмовлено в доступі до відповідної інформації, вона не була позбавлена можливості отримати та ознайомитися з такими відомостями та результатами в частині пройденого нею когнітивного тестування.
139. Щодо поновлення порушеного права ОСОБА_1 шляхом відновлення участі в конкурсі на етапі тестування когнітивних здібностей. 
140. Як уже було раніше зазначено, скаржниця посилалась на те, що Комісія фактично не затвердила змісту тестових питань, необхідних для проведення тестування когнітивних здібностей, а погодилася із запропонованим ТОВ "ХГР Україна" алгоритмом тестування, залишавши питання формування індивідуальних тестових завдань поза межами свого безпосереднього контролю. До того ж Комісія протиправно залучила ТОВ "ХГР Україна" до етапу відбору кандидатів на посади місцевих суддів, без перевірки його фаховості на предмет, зокрема, якості програмного забезпечення, адаптування тестової бази до мети, з якою вона використовується. 
141. Велика Палата Верховного Суду у цьому контексті звертає увагу на непослідовність позиції ОСОБА_1 , яка хоч і не згодна з якістю програмного забезпечення та формуванням тестових завдань ТОВ "ХГР Україна", але просить повторно провести відносно неї тестування на їх основі. 
142. На переконання Великої Палати Верховного Суду, зазначене додатково свідчить про те, що єдиною метою звернення до суду із цим позовом є повторне проходження тестування когнітивних здібностей задля продовження участі в доборі. 
143. Отже, мета звернення позивачки до суду із цим позовом не відповідає суті судового захисту порушених прав. Більш того, задоволення цього позову поставить інших учасників добору, в тому числі й учасників, участь яких припинена з аналогічних до цієї справи підстав, у нерівне становище зі ОСОБА_1 , хоча саме на необхідності дотримання принципу рівності учасників добору наголошує позивачка. 
144. Аналогічну правову позицію Велика Палата Верховного Суду висловила в постанові від 4 березня 2026 року у справі № 990/464/25 (провадження № 11- 4заі26). 
145. Велика Палата Верховного Суду звертає увагу, що серед основних засад (принципів) адміністративного судочинства частина третя статті 2 КАС України проголошує змагальність сторін, диспозитивність та офіційне з`ясування всіх обставин у справі. Згідно з положеннями статті 9 КАС України суд, дотримуючись принципу змагальності, розглядаючи адміністративний позов, не обмежений ним, а зобов`язаний з`ясувати всі обставини справи, вживши для цього визначені законом необхідні заходи, зокрема щодо виявлення та витребування доказів із власної ініціативи.
146. Отже, під час апеляційного перегляду не виявлено допущення судом першої інстанції порушення норм процесуального права, які б зумовили обов`язкове скасування судового рішення.
147. Інші доводи та міркування, викладені в апеляційній скарзі, не спростовують правильності висновків суду першої інстанції.
148. Підсумовуючи наведене вище, Велика Палата Верховного Суду вважає, що суд першої інстанції правильно застосував норми матеріального права до встановлених у справі обставин, дотримався норм процесуального права та обґрунтовано відмовив у задоволенні позову ОСОБА_1 .
Висновки за результатами розгляду апеляційної скарги
149. Відповідно до пункту 1 частини першої статті 315 КАС України за наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право залишити апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення - без змін.
150. Суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального та процесуального права (частина перша статті 316 КАС України).
151. Оскільки Касаційний адміністративний суд у складі Верховного Суду розглянув справу з правильним застосуванням норм матеріального права та з дотриманням норм процесуального права, а наведені в апеляційній скарзі доводи не спростовують викладених у судовому рішенні висновків, апеляційна скарга задоволенню не підлягає.
Висновки щодо розподілу судових витрат
152. Відповідно до частини шостої статті 139 КАС України якщо суд апеляційної чи касаційної інстанції, не повертаючи адміністративної справи на новий розгляд, змінить судове рішення або ухвалить нове, він відповідно змінює розподіл судових витрат.
153. Оскільки Велика Палата Верховного Суду не змінює судове рішення та не ухвалює нове, розподіл судових витрат не здійснюється.
Керуючись статтями 266, 308, 310, 315, 316, 322, 325 Кодексу адміністративного судочинства України, Велика Палата Верховного Суду

ПОСТАНОВИЛА:
Апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишити без задоволення.
Рішення Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду від 22 січня 2026 року у справі № 990/465/25 залишити без змін.
Постанова набирає законної сили з дати її ухвалення, є остаточною та оскарженню не підлягає.
Головуючий суддя С. О. Погрібний
Суддя-доповідачка Н. М. Мартинюк
Судді: 	О. О. Банасько О.В. Білоконь О. Л. Булейко І. А. Воробйова О.А Губська А. А. Ємець Л. Ю. Кишакевич  В. В. Король   		М. В. Мазур Н. С. Стефанів Т. Г. Стрелець О. В. Ступак І. В. Ткач О. С. Ткачук В. Ю. Уркевич