ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ЛЬВІВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
79014, місто Львів, вулиця Личаківська, 128
РІШЕННЯ
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
04.05.2026 Справа № 914/10/26 

За позовом: Жовківської окружної прокуратури Львівської області в інтересах держави в особі Рава-Руської міської ради, м. Рава-Руська Львівської області,
до відповідача: Державного спеціалізованого господарського підприємства «Ліси України» в особі філії «Рава-Руське» лісове господарство СГП «Ліси України», м. Рава-Руська Львівської області,
за участю третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, на стороні позивача: Державної екологічної інспекції у Львівській області, м.Львів
про відшкодування 686'035,87 грн. шкоди,
Суддя Б. Яворський,
при секретарі О. Муравець.

Учасники процесу:
прокурор: М. Місінська,
від позивача: не з`явився;
від відповідача: А. Левицький,
від третьої особи: не з`явився.

Відводів складу суду сторонами не заявлялося.
Відповідно до ст.222 ГПК України судове засідання проводилося в режимі відеоконференції за допомогою підсистеми відеоконференцзв`язку vkz.court.gov.ua.

Суть спору: На розгляд Господарського суду Львівської області через систему «Електронний суд» Жовківською окружною прокуратурою Львівської області в інтересах держави в особі Рава-Руської міської ради подано позов до Державного спеціалізованого господарського підприємства «Ліси України в особі філії «Рава-Руське» лісове господарство СГП «Ліси України» про стягнення 686'035,87 грн. шкоди, завданої порушенням природоохоронного законодавства. Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями 01.01.2026 справу №914/10/26 передано на розгляд судді Б. Яворському.
Ухвалою Господарського суду Львівської області від 06.01.2026 позовну заяву прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі за правилами загального позовного провадження, надано відповідачу строк на подання відзиву - протягом 15 днів з дня отримання ухвали про відкриття провадження у справі та встановлено прокурору і позивачу строк для подання відповіді на відзив - протягом п`яти днів з дня отримання відзиву; встановлено відповідачу строк для подання заперечень - протягом п`яти днів з дня отримання відповіді на відзив; залучено до участі у справі у якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, на стороні позивача Державну екологічну інспекцію у Львівській області. Рух справи відображено у відповідних ухвалах суду та протоколах судових засідань.
26.01.2026 відповідач подав відзив на позовну заяву, у якому просив суд відмовити у задоволенні позовних вимог з підстав їх необґрунтованості.
29.01.2026 прокурор подав відповідь на відзив.
27.04.2026 позивач подав заяву про підтримання позовних вимог; просив позовні вимоги задовольнити та проводити розгляд справи за відсутності його представника.
Аргументи прокурора: Жовківською окружною прокуратурою Львівської області у ході реалізації представницьких повноважень опрацьовано матеріали кримінального провадження № 42024142240000028 від 04.06.2024 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 246 КК України за фактом незаконної порубки лісу невстановленими особами; за результатами проведеного досудового розслідування встановлено, що протягом грудня 2023 - липня 2024 лісовою охороною філії «Рава-Руське лісове господарство» Карпатського лісового офісу виявлено самовільну рубку 102 дерев в Річківському лісництві; в ході проведення досудового розслідування старшим слідчим СВ ВП № 2 ЛРУП № 1 ГУ НП у Львівській Дзьобас О.В. проведено ряд оглядів місця подій за участі представників філії «Рава-Руське ЛГ» та Державної екологічної інспекції у Львівській області, про що складено відповідні протоколи без зауважень зі сторони представника відповідача; 09.12.2024 Державна екологічна інспекція у Львівській області провела розрахунок розміру шкоди, заподіяної внаслідок незаконної рубки на території Річківського лісництва філії «Рава-Руське ЛГ»; загальний розмір шкоди, заподіяної лісу внаслідок незаконної рубки в кварталах 28, 41, 42, 45, 51, 57, 59. 60, 65, 66, 69, 73 Річківського лісництва філії «Рава-Руське ЛГ», становить 686035,87грн.; постійним лісокористувачем відповідних земельних ділянок є Державного спеціалізованого господарського підприємства «Ліси України в особі філії «Рава-Руське» лісове господарство СГП «Ліси України»; вина відповідача полягає у недотриманні вимог лісового законодавства, оскільки відповідно до п.п. 1, 2 ч. 2 ст. 19, п. 5 ч. 1 ст. 64 ЛК України відповідач як постійний лісокористувач не виконав свого обов`язку щодо здійснення охорони лісу від незаконної рубки; цивільно-правову відповідальність за порушення лісового законодавства мають нести не лише особи, які безпосередньо здійснюють самовільну вирубку лісів (пошкодження дерев), а й постійні лісокористувачі, вина яких полягає у протиправній бездіяльності у вигляді невчинення дій щодо забезпечення охорони та збереження лісу від незаконних рубок на підвідомчих їм ділянках із земель лісового фонду, що має наслідком самовільну рубку (пошкодження) лісових насаджень третіми (невстановленими) особами; Рава-Руською міською радою не вжито належних заходів щодо захисту інтересів держави, зокрема, не подано до суду відповідну позовну заяву, що в свою чергу вказує на неналежний захист органом місцевого самоврядування порушених інтересів держави, тому у прокурора виникають обґрунтовані підстави на звернення до суду із даною позовною заявою. 
Аргументи відповідача: ДП «Ліси України» та його посадові особи своєчасно і повному обсязі виконували всі завдання, які покладені на державне підприємство чинним законодавством в тому числі щодо виявлення та фіксування фактів незаконної порубки лісу; у матеріалах справи наявний лист філії «Рава-Руське лісове господарство» ДП «Ліси України» адресований начальнику відділу поліції №2 Львівського РУП №1ГУНП у Львівській області, яким повідомлено про факт фіксації незаконної порубки дерев та направлено відповідні службові документи (акт раптової ревізії, акт огляду місця вчинення правопорушення лісового законодавства, польову перелікову відомість, розрахунок збитків лісовому господарству та ін.) для розслідування; для працівників державної лісової охорони відповідача встановлено 40-годинний робочий тиждень та 8-годинний робочий день; працівники мають право на перерву та щотижневий відпочинок; специфіка об`єктів лісового фонду полягає в тому, що вони є відкритими територіями, не огороджені парканами та не перебувають під «замком», що забезпечує вільний доступ до них сторонніх осіб у будь-який час і незаконна порубка могла бути вчинена невстановленими особами у позаробочий (нічний) час або у вихідні дні, коли працівники лісової охорони перебували на законному відпочинку; прокурором на підтвердження розміру завданої шкоди долучено до матеріалів справи розрахунки розміру шкоди, здійсненні представником Держекоінспекції у Львівській області з посиланням на Постанову КМУ від 23 липня 2008 року № 665 "Про затвердження такс для обчислення розміру шкоди, заподіяної лісу", однак така постанова передбачає розрахунок шкоди завданої незаконним вирубуванням та пошкодженням дерев, а не шкоди, завданої внаслідок незабезпечення збереження лісів і лісових насаджень; в матеріалах справи відсутній акт перевірки дотримання природоохоронного законодавства, складений уповноваженим на це органом, а також відсутні докази наявності повноважень щодо складення розрахунків розміру шкоди працівником Держекоінспекції без проведення такої перевірки; огляд місцевості та оформлення за результатами огляду місцевості протоколу (довідки) не може вважатися доконаним фактом вчинення кримінального правопорушення, підтвердження наявності незаконно зрубаних дерев; позовна заява із долученими доказами не доводять причино-наслідкового зв`язку із фактом настання незаконної порубки та діями (бездіяльністю) відповідача; всі докази, наявні в матеріалах справи, здобуті в рамках кримінального провадження і питання їхньої належності та допустимості повинно вирішуватися під час розгляду кримінальної справи відповідним судом.
Третя особа правом на подання письмових пояснень не скористалася, у судові засідання не з`являлася.
У судовому засіданні 04.05.2026 проголошено вступну та резолютивну частини рішення.
ОБСТАВИНИ, ВСТАНОВЛЕНІ СУДОМ.
Жовківською окружною прокуратурою Львівської області у ході реалізації представницьких повноважень опрацьовано матеріали кримінального провадження № 42024142240000028 від 04.06.2024 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 246 КК України за фактом незаконної порубки лісу невстановленими особами. Прокурор зазначає, що під час досудового розслідування встановлено, що протягом грудня 2023 - липня 2024 лісовою охороною філії «Рава-Руське лісове господарство» Карпатського лісового офісу виявлено самовільну рубку 102 дерев в Річківському лісництві. Працівниками філії «Рава-Руське ЛГ» проведено раптову ревізію дільниці Річківського лісництва, в ході якої виявлено самовільні рубки дерев, у зв`язку з чим складено акти огляду місця вчинення правопорушення лісового законодавства.
Матеріали виявленого порушення листом від 09.07.2024 №279/21.23-2024 скеровано до ВП №2 ЛРУП №1 ГУНП у Львівській області. Відомості за даними фактами внесено до ЄРДР за №42024142240000028 від 04.06.2024 та розпочато досудове розслідування за ознаками вчинення кримінального правопорушення передбаченого ч. 1 ст. 246 КК України.
Під час досудового розслідування старшим слідчим СВ ВП № 2 ЛРУП № 1 ГУ НП у Львівській проведено ряд оглядів місця подій, за участю представників філії «Рава-Руське ЛГ» та Державної екологічної інспекції у Львівській області, зокрема:
- 13.11.2024 кварталу № 65 філії «Рава-Руське ЛГ» під час якого виявлено 24 пні з-під самовільно зрізаної деревини, а саме: 1) сосна d – 30 см., 2) дуб d – 48 см., 3) сосна d – 30 см, 4) дуб d – 40 см., 5) вільха d – 13 см, 6) сосна d – 30 см., 7) дуб d – 36 см, 8) сосна d – 34 см,, 9) дуб d – 28см, 10) дуб d – 32 см., 11) сосна d - 33см., 12) граб d – 20 см, 13) дуб d – 31 см, 14) вільха d – 33 см, 15) вільха d – 48 см, 16) вільха d – 40 см, 17) вільха d – 40 см, 18) вільха d – 29 см, 19) дуб d – 30 см, 20) дуб d – 18см, 21) вільха d – 39 см, 22) дуб d – 28 см, 23) вільха d – 28 см, 24) дуб d – 47 см. Зазначається, що огляд проводився за допомогою повіреної Рулетки вимірювальної металевої МТ-0110 (свідоцтво №33/1322 від 05.06.2024);
- 13.11.2024 кварталу № 28 філії «Рава-Руське ЛГ» під час якого виявлено 4 пні з-під самовільно зрізаної деревини, а саме: 1) граб d – 19 см, 2) граб d- 20 см, 3) сосна d – 50 см, 4) сосна d - 40 см. Зазначається, що огляд проводився за допомогою повіреної Рулетки вимірювальної металевої МТ-0110 (свідоцтво №33/1322 від 05.06.2024);
- 13.11.2024 кварталу № 41 філії «Рава-Руське ЛГ» під час якого виявлено 3 пні з-під самовільно зрізаної деревини, а саме: 1) ясен d – 40 см, 2) ясен d – 53 см, 3) вільха d – 37 см. Зазначається, що огляд проводився за допомогою повіреної Рулетки вимірювальної металевої МТ-0110 (свідоцтво №33/1322 від 05.06.2024);
- 14.11.2024 кварталу № 42 філії «Рава-Руське ЛГ» під час якого виявлено 8 пнів з-під самовільно зрізаної деревини, а саме: 1) сосна d – 38см, 2) сосна d – 35 см, 3) сосна d – 31 см, 4) сосна d- 22 см, 5) сосна d – 33 см, 6) сосна d – 34 см, 7) сосна d – 33 см, 8) сосна d – 40 см. Зазначається, що огляд проводився за допомогою повіреної Рулетки вимірювальної металевої МТ-0110 (свідоцтво №33/1322 від 05.06.2024);
- 14.11.2024 кварталу № 45 філії «Рава-Руське ЛГ» під час якого виявлено 19 пнів з-під самовільно зрізаної деревини, а саме: 1) сосна d – 19 см, 2) Дуб d – 16 см, 3) сосна d – 20 см, 4) сосна d – 17 см, 5) сосна d – 22 см, 6) сосна d – 15 см, 7) сосна d – 17 см, 8) сосна d - 20 см, 9) сосна d – 12 см, 10) сосна d – 20 см, 11) сосна d – 19 см, 12) сосна d – 11 см, 13) сосна d – 19 см, 14) сосна d – 20 см, 15) сосна d – 17 см, 16) сосна d – 19 см, 17) сосна d – 20 см, 18) сосна d – 18 см, 19) сосна d - 17 см. Зазначається, що огляд проводився за допомогою повіреної Рулетки вимірювальної металевої МТ-0110 (свідоцтво №33/1322 від 05.06.2024);
- 13.11.2024 кварталу № 51 філії «Рава-Руське ЛГ» під час якого виявлено 3 пні з-під самовільно зрізаної деревини, а саме: 1) сосна d – 47 см, 2) сраб d – 29 см, 3) вільха d – 23 см. Зазначається, що огляд проводився за допомогою повіреної Рулетки вимірювальної металевої МТ-0110 (свідоцтво №33/1322 від 05.06.2024);
- 13.11.2024 кварталу № 57 філії «Рава-Руське ЛГ» під час якого виявлено 1 пень з-під самовільно зрізаної деревини – сосна d – 32 см. Зазначається, що огляд проводився за допомогою повіреної Рулетки вимірювальної металевої МТ-0110 (свідоцтво №33/1322 від 05.06.2024);
- 13.11.2024 кварталу № 59 філії «Рава-Руське ЛГ» під час якого виявлено 2 пні з-під самовільно зрізаної деревини, а саме: 1) сосна d - 28 см, 2) осика d - 20 см. Зазначається, що огляд проводився за допомогою повіреної Рулетки вимірювальної металевої МТ-0110 (свідоцтво №33/1322 від 05.06.2024);
- 13.11.2024 кварталу № 60 філії «Рава-Руське ЛГ» під час якого виявлено 1 пень з-під самовільно зрізаної деревини – 1) сосна d – 33 см. Зазначається, що огляд проводився за допомогою повіреної Рулетки вимірювальної металевої МТ-0110 (свідоцтво №33/1322 від 05.06.2024);
- 14.11.2024 кварталу № 66 філії «Рава-Руське ЛГ» під час якого виявлено 15 пнів з-під самовільно зрізаної деревини, а саме: 1) дуб d – 37 см, 2) сосна d - 26 см, 3) дуб d – 22 см, 4) сосна d – 30 см, 5) дуб d – 20 см, 6) сосна d – 28 см, 7) сосна d – 31 см, 8) вільха d - 20см., 9) сосна d – 33 см., 10) сосна d - 25 см, 11) сосна d – 22 см, 12) сосна d - 22 см, 13) сосна d – 28 см, 14) сосна d – 34 см, 15) сосна d – 30 см. Вказано, що огляд проводився за допомогою повіреної Рулетки вимірювальної металевої МТ-0110 (свідоцтво №33/1322 від 05.06.2024);
- 13.11.2024 кварталу № 69 філії «Рава-Руське ЛГ» під час якого виявлено 2 пні з-під самовільно зрізаної деревини, а саме: 1) сосна d – 30 см, 2) сосна d – 72 см. Вказано, що огляд проводився за допомогою повіреної Рулетки вимірювальної металевої МТ-0110 (свідоцтво №33/1322 від 05.06.2024);
- 14.11.2024 кварталу № 73 філії «Рава-Руське ЛГ» під час якого виявлено 20 пнів з-під самовільно зрізаної деревини, а саме: 1) сосна d – 30 см, 2) сосна d – 34 см, 3) сосна d – 30 см, 4) сосна d – 33 см, 5) сосна d – 31 см, 6) сосна d – 38 см, 7) сосна d – 43 см, 8) сосна d – 33 см, 9) сосна d – 38 см, 10) сосна d – 40 см, 11) сосна d – 49 см, 12) сосна d – 40 см, 13) сосна d – 43 см, 14) сосна d – 42 см, 15) сосна d – 46 см, 16) сосна d – 40 см, 17) сосна d – 35 см, 18) сосна d - 40 см, 19) сосна d – 50 см, 20)сосна d – 36 см. Вказано, що огляд проводився за допомогою повіреної Рулетки вимірювальної металевої МТ-0110 (свідоцтво №33/1322 від 05.06.2024).
Вказані протоколи огляду складені без зауважень зі сторони представника відповідача. 
Державна екологічна інспекція у Львівській області провела розрахунок (№06-4302 від 09.12.2024) розміру шкоди, заподіяної внаслідок незаконної рубки на території Річківського лісництва філії «Рава-Руське ЛГ»:
- чотирьох дерев породи сосна, граб в кварталі 28 Річківського лісництва філії «Рава-Руське ЛГ» ДП «Ліси України» - розмір шкоди становить 19477,52 грн.;
- трьох дерев породи ясен, вільха в кварталі 41 Річківського лісництва філії «Рава-Руське ЛГ» ДП «Ліси України» - розмір шкоди становить 23844,54 грн.;
- восьми дерев породи сосна в кварталі 42 Річківського лісництва філії «Рава-Руське ЛГ» ДП «Ліси України» - розмір шкоди становить 65188,77 грн.;
- дев`ятнадцяти дерев породи сосна, дуб в кварталі 45 Річківського лісництва філії «Рава-Руське ЛГ» ДП «Ліси України» - розмір шкоди становить 34037,37 грн.;
- трьох дерев породи сосна, граб, вільха в кварталі 51 Річківського лісництва філії «Рава-Руське ЛГ» ДП «Ліси України» - розмір шкоди становить 21009,14 грн.;
- одного дерева породи сосна в кварталі 57 Річківського лісництва філії «Рава-Руське ЛГ» ДП «Ліси України» - розмір шкоди становить 4585,37 грн.;
- двох дерев породи сосна, осика в кварталі 59 Річківського лісництва філії «Рава-Руське ЛГ» ДП «Ліси України» - розмір шкоди становить 4651,82 грн.;
- одного дерева породи сосна в кварталі 60 Річківського лісництва філії «Рава-Руське ЛГ» ДП «Ліси України» - розмір шкоди становить 4585,37 грн.;
- двадцяти чотирьох дерев породи сосна, дуб, вільха, граб в кварталі 65 Річківського лісництва філії «Рава-Руське ЛГ» ДП «Ліси України» - розмір шкоди становить 144804,52 грн.;
- п`ятнадцяти дерев породи сосна, дуб, вільха в кварталі 66 Річківського лісництва філії «Рава-Руське ЛГ» ДП «Ліси України» - розмір шкоди становить 84125,16 грн.
- двох дерев породи сосна в кварталі 69 Річківського лісництва філії «Рава-Руське ЛГ» ДП «Ліси України» - розмір шкоди становить 20566,11 грн.;
- двадцяти дерев породи сосна в кварталі 73 Річківського лісництва філії «Рава-Руське ЛГ» ДП «Ліси України» - розмір шкоди становить 259160,18 грн.
Загальний розмір шкоди, заподіяної лісу внаслідок незаконної рубки в кварталах 28, 41, 42, 45, 51, 57, 59. 60, 65, 66, 69, 73 Річківського лісництва філії «Рава-Руське ЛГ» становить 686035,87грн. 
Квартали знаходяться в адміністративних межах Львівського району Рава-Руської територіальної громади. Цільове призначення відповідних земельних ділянок – 9.01 для ведення лісового господарства і пов`язаних з ним послуг, постійний користувач – Державне спеціалізоване підприємство «Ліси України» ЄДРПОУ 44768034. 
Прокурор зазначає, що відповідач в порушення норм ст. ст. 19, 63, п. 5 ст. 64, ст. ст. 6 86, 89, 90 ЛК України та Статуту не забезпечив охорону і збереження лісових насаджень, тобто допустив протиправну бездіяльність, наслідком якої стало незаконне вирубування дерев.
ОЦІНКА СУДУ.
Статтею 129 Конституції України встановлено, що основними засадами судочинства є змагальність сторін та свобода в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.
Відповідно до ст.13 Господарського процесуального кодексу України судочинство у господарських судах здійснюється на засадах змагальності. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.
Статтею 73 ГПК України встановлено, що доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.
Належними є докази, на підставі яких можна встановити обставини, які входять у предмет доказування (ст.76 ГПК України).
Згідно з ст.74 Господарського процесуального кодексу України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень.
Відповідно до ст. 86 Господарського процесуального кодексу України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також вірогідність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.
Судом учасникам справи була надана розумна можливість подати докази на підтвердження своїх вимог та заперечень, прийняти участь у досліджені доказів, надати пояснення, обґрунтувати перед судом переконливість поданих доказів та позицій по справі, скористатись іншими процесуальними правами.
Звертаючись з цим позовом до суду, прокурор визначив орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах – Рава-Руську міську раду, та зазначив, що Жовківською окружною прокуратурою Львівської області у порядку ст. 23 Закону України «Про прокуратуру» поінформовано міську раду про виявлення незаконної порубки дерев. Однак з отриманої відповіді Рава-Руської міської ради від 09.12.2025 вбачається, що міська рада не вчиняла жодних заходів щодо відшкодування збитків, завданих порушенням природоохоронного законодавства за вищенаведеним фактом, не заперечує щодо звернення до суду окружною прокуратурою з позовом про відшкодування збитків, завданих порушенням природоохоронного законодавства за вищенаведеним фактом. 
Вказані обставини свідчать про неналежне здійснення органом державної влади своїх зобов`язань щодо реалізації функції захисту порушених інтересів держави протягом розумного строку, про що зазначено у постанові Великої Палати Верховного Суду від 26.05.2020 у справі № 912/2385/18, і, як наслідок, наявність передбачених ч. 3 ст. 23 Закону України «Про прокуратуру» підстав для їх представництва.
Прокурор зазначив, що в зв`язку з цим звертається до суду з позовом на захист інтересів держави, які полягають у здійсненні представництва в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження. 
30.12.2025 прокуратура повідомила міську раду про застосування заходів представницького характеру та подачу позову про відшкодування шкоди, завданої незаконною вирубкою дерев.
Відповідно до пункту 3 частини 1 статті 131-1 Конституції України в Україні діє прокуратура, яка здійснює представництво інтересів держави в суді у виключних випадках і в порядку, що визначені законом.
Згідно з абзацами 1 і 2 частини 3 статті 23 Закону України «Про прокуратуру» прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу. Наявність таких обставин обґрунтовується прокурором у порядку, передбаченому частиною четвертою цієї статті.
Відповідно до абзаців 1 - 3 частини 4 статті 23 Закону України «Про прокуратуру» наявність підстав для представництва має бути обґрунтована прокурором у суді. Прокурор здійснює представництво інтересів громадянина або держави в суді виключно після підтвердження судом підстав для представництва. Прокурор зобов`язаний попередньо, до звернення до суду, повідомити про це громадянина та його законного представника або відповідного суб`єкта владних повноважень. У разі підтвердження судом наявності підстав для представництва прокурор користується процесуальними повноваженнями відповідної сторони процесу. Наявність підстав для представництва може бути оскаржена громадянином чи його законним представником або суб`єктом владних повноважень.
Одночасно, згідно з положеннями частин 3-5 ст. 53 ГПК України, у визначених законом випадках прокурор звертається до суду з позовною заявою, бере участь у розгляді справ за його позовами, а також може вступити за своєю ініціативою у справу, провадження у якій відкрито за позовом іншої особи, до початку розгляду справи по суті, подає апеляційну, касаційну скаргу, заяву про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами.
Прокурор, який звертається до суду в інтересах держави, в позовній чи іншій заяві, скарзі обґрунтовує, в чому полягає порушення інтересів держави, необхідність їх захисту, визначенні законом підстави для звернення до суду прокурора, а також зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах. Невиконання цих вимог має наслідком застосування положень, передбачених статтею 174 цього Кодексу. У разі відкриття провадження за позовною заявою, поданою прокурором в інтересах держави в особі органу, уповноваженого здійснювати функції держави у спірних правовідносинах, зазначений орган набуває статусу позивача. У разі відсутності такого органу або відсутності у нього повноважень щодо звернення до суду прокурор зазначає про це в позовній заяві і в такому разі набуває статусу позивача.
Таким чином, зі змісту вищезазначених законодавчих положень вбачається, що прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави у двох випадках: 1) якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені повноваження здійснювати такий захист у спірних правовідносинах; 2) якщо немає органу державної влади, органу місцевого самоврядування чи іншого суб`єкта владних повноважень, до компетенції якого віднесені повноваження здійснювати захист законних інтересів держави у спірних правовідносинах.
Перший "виключний випадок" передбачає наявність органу, який може здійснювати захист інтересів держави самостійно, а другий - відсутність такого органу. Однак, підстави представництва інтересів держави прокуратурою у цих двох випадках істотно відрізняються.
У першому випадку прокурор набуває право на представництво, якщо відповідний суб`єкт владних повноважень не здійснює захисту або здійснює неналежно.
"Нездійснення захисту" має прояв в пасивній поведінці уповноваженого суб`єкта владних повноважень - він обізнаний про порушення інтересів держави, має відповідні повноваження для їх захисту, але всупереч цим інтересам за захистом до суду не звертається.
"Здійснення захисту неналежним чином" має прояв в активній поведінці (сукупності дій та рішень), спрямованій на захист інтересів держави, але яка є неналежною.
"Неналежність" захисту може бути оцінена з огляду на встановлений порядок захисту інтересів держави, який, серед іншого, включає досудове з`ясування обставин порушення інтересів держави, обрання способу їх захисту та ефективне здійснення процесуальних прав позивача.
Верховний Суд звертає увагу на те, що захищати інтереси держави повинні насамперед відповідні суб`єкти владних повноважень, а не прокурор. Щоб інтереси держави не залишилися незахищеними, прокурор виконує субсидіарну роль, замінює у судовому провадженні відповідного суб`єкта владних повноважень, який всупереч вимогам закону не здійснює захисту або робить це неналежно.
Разом з тим, прокурор не може вважатися альтернативним суб`єктом звернення до суду і замінювати належного суб`єкта владних повноважень, який може і бажає захищати інтереси держави (аналогічну правову позицію викладено у постановах Верховного Суду від 25.04.2018 у справі №806/1000/17 та від 20.09.2018 у справі № 924/1237/17).
Таким чином, прокурор, звертаючись до суду з позовом, має обґрунтувати та довести підстави для представництва, однією з яких є бездіяльність компетентного органу. Бездіяльність компетентного органу означає, що він знав або повинен був знати про порушення інтересів держави, але не звертався до суду з відповідним позовом у розумний строк.
Звертаючись до компетентного органу до подання позову в порядку, передбаченому статтею 23 Закону України «Про прокуратуру», прокурор фактично надає йому можливість відреагувати на стверджуване порушення інтересів держави, зокрема, шляхом призначення перевірки фактів порушення законодавства, виявлених прокурором, вчинення дій для виправлення ситуації, а саме подання позову або аргументованого повідомлення прокурора про відсутність такого порушення.
Невжиття компетентним органом жодних заходів протягом розумного строку після того, як цьому органу стало відомо або повинно було стати відомо про можливе порушення інтересів держави, має кваліфікуватися як бездіяльність відповідного органу. Розумність строку визначається судом з урахуванням того, чи потребували інтереси держави невідкладного захисту (зокрема, через закінчення перебігу позовної давності чи можливість подальшого відчуження майна, яке незаконно вибуло із власності держави), а також таких чинників, як: значимість порушення інтересів держави, можливість настання невідворотних негативних наслідків через бездіяльність компетентного органу, наявність об`єктивних причин, що перешкоджали такому зверненню тощо.
Отже, прокурору достатньо дотриматися порядку, передбаченого статтею 23 Закону України «Про прокуратуру», і якщо компетентний орган протягом розумного строку після отримання повідомлення самостійно не звернувся до суду з позовом в інтересах держави, то це є достатнім аргументом для підтвердження судом підстав для представництва. Якщо прокурору відомі причини такого не звернення, він обов`язково повинен зазначити їх в обґрунтуванні підстав для представництва, яке міститься в позові. Але якщо з відповіді зазначеного органу на звернення прокурора такі причини з`ясувати неможливо чи такої відповіді взагалі не отримано, то це не є підставою вважати звернення прокурора необґрунтованим. Аналогічну правову позицію викладено у постанові Великої Палати Верховного Суду від 26.05.2020 у справі № 912/2385/18.
З огляду на викладене, підставою для представництва прокурором інтересів держави в суді є належне обґрунтування, підтверджене достатніми доказами, зокрема, але не виключно, повідомленням прокурора на адресу відповідного органу про звернення до суду від його імені, з відповідними запитами, а також копіями документів, отриманих від органу, що свідчать про наявність підстав для такого представництва.
У такому випадку суд зобов`язаний дослідити: чи знав або повинен був знати відповідний орган про допущені порушення інтересів держави, чи мав відповідні повноваження для їх захисту, проте всупереч цим інтересам за захистом до суду не звернувся.
Як вже зазначалося, своє звернення до суду з позовом в інтересах держави в особі міської ради прокурор обґрунтовував невжиттям позивачем заходів, спрямованих на звернення з позовом про відшкодування шкоди, заподіяної порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища, чим суттєво порушуються інтереси держави.
Отже, прокурор правомірно оцінив такі дії позивача як бездіяльність і самостійно звернувся з позовом до суду для захисту інтересів держави. Аналогічну позицію висловив Верховний Суд у постановах від 08.09.2020 (справа №923/359/19), від 09.09.2020 (справа №908/1662/18), від 14.09.2020 (справа №925/285/19).
Згідно ст.1 Лісового кодексу України ліси України є її національним багатством і за своїм призначенням та місцем розташуванням виконують переважно водоохоронні, захисні, санітарно-гігієнічні, оздоровчі, рекреаційні, естетичні, виховні, інші функції та є джерелом для задоволення потреб суспільства в лісових ресурсах. Захисні насадження лінійного типу належать до лісового фонду України (ст.4 ЛК України).
Відповідно до статті 16 Лісового кодексу України право користування лісами здійснюється в порядку постійного та тимчасового користування лісами.
У постійне користування ліси на землях державної власності для ведення лісового господарства без встановлення строку надаються спеціалізованим державним лісогосподарським підприємствам, іншим державним підприємствам, установам та організаціям, у яких створено спеціалізовані лісогосподарські підрозділи (частина 1 статті 17 Лісового кодексу України).
Матеріалами справ підтверджується, що ділянки, на яких відбувалася незаконна порубка дерев, знаходяться в адміністративних межах Рава-Руської територіальної громади, а постійним користувачем земельних ділянок є Державне спеціалізоване підприємство «Ліси України».
Приписами ст.96 Лісового кодексу України визначено завдання контролю за охороною, захистом, використанням та відтворенням лісів, зокрема, запобігання порушенням законодавства у сфері охорони, захисту, використання та відтворення лісів, своєчасне виявлення таких порушень і вжиття відповідних заходів щодо їх усунення.
Відповідно до ч. 5 Розділу VІІІ Прикінцевих положень Лісового кодексу України до здійснення державної реєстрації, але не пізніше 1 січня 2027 року, державними та комунальними лісогосподарськими підприємствами, іншими державними і комунальними підприємствами та установами права постійного користування земельними ділянками лісогосподарського призначення, які надані їм у постійне користування до набрання чинності Земельним кодексом України, таке право підтверджується планово-картографічними матеріалами лісовпорядкування. 
У постанові Верховного Суду від 27.03.2018 у справі № 909/1111/16 зазначено, що організація і забезпечення охорони та захисту лісів, яка передбачає здійснення комплексу заходів, спрямованих на збереження та охорону лісів, зокрема, від незаконних рубок та інших пошкоджень, покладається на постійних лісокористувачів. Порушення вимог щодо ведення лісового господарства, встановлених у сфері охорони, захисту та використання лісів, є підставою для покладення на постійного лісокористувача цивільно-правової відповідальності. При цьому, не важливо, хто конкретно здійснював незаконне вирубування дерев на ділянках лісу, наданих у постійне користування, оскільки визначальним є факт порушення постійним лісокористувачем встановлених правил лісокористування, що спричинило завдання державі збитків внаслідок незаконної рубки дерев третіми особами на підконтрольній постійному лісокористувачу ділянці лісу. 
Крім того, у постанові від 13.05.2020 у справі № 9901/93/19 Велика Палата Верховного Суду дійшла висновку, що виходячи з вимог ч.2 ст. 19, ст.63 і ст.86 Лісового кодексу України, з урахуванням правової позиції, викладеної в постановах Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 09.08.2018 у справі №909/976/17 та 19.09.2018 у справі №925/382/17, лісокористувач є не потерпілою, а навпаки, відповідальною особою за шкоду, завдану внаслідок незаконної порубки лісу, перед державою як власником лісових ресурсів. Адже в цьому випадку вина лісокористувача полягає у протиправній бездіяльності щодо невжиття належних заходів захисту й охорони лісових насаджень. Таким чином, право на відшкодування шкоди, завданої самовільним вирубуванням лісу, має держава, цивільно-правову відповідальність перед якою несуть безпосередні винуватці порубки нарівні з лісокористувачами.
Згідно положень Статуту ДСГП «Ліси України», основною метою діяльності відповідача є ведення лісового господарства, охорони, захисту, раціонального використання та відтворення лісів. Основними видами статутної діяльності підприємства є, зокрема охорона і захист лісів від самовільних рубок, лісових пожеж та засмічення, боротьба зі шкідниками та хворобами лісу, здійснення протипожежних заходів, охорона навколишнього природного середовища, збереження природно-заповідного фонду, спеціальне використання лісових ресурсів та інше.
Стаття 41 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» встановлює економічні заходи забезпечення охорони навколишнього природного середовища, зокрема, передбачає відшкодування в установленому законом порядку збитків, завданих порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища.
Відповідно до частини 1 статті 68 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» порушення законодавства України про охорону навколишнього природного середовища тягне за собою встановлену цим Законом та іншим законодавством України дисциплінарну, адміністративну, цивільну і кримінальну відповідальність.
Частиною 2 статті 68 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» встановлено перелік порушень законодавства про охорону навколишнього природного середовища, за які може наступати відповідальність.
Згідно з частиною 3 статті 68 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» законодавством України може бути встановлено відповідальність і за інші порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища.
Підприємства, установи, організації та громадяни зобов`язані відшкодовувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, в порядку та розмірах, встановлених законодавством України (частина 4 статті 68 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища»).
Статтею 69 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» також передбачено, що шкода, заподіяна внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, підлягає компенсації в повному обсязі.
Цивільні права та обов`язки виникають із дій осіб, що передбачені актами цивільного законодавства, а також із дій осіб, що не передбачені цими актами, але за аналогією породжують цивільні права та обов`язки. Підставами виникнення цивільних прав та обов`язків є договори та інші правочини (ч.1 ст.11 Цивільного кодексу України).
Відшкодування шкоди, заподіяної порушенням природоохоронного законодавства за своєю правовою природою є відшкодуванням позадоговірної шкоди, тобто деліктною відповідальністю.
Згідно зі статтею 70 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» визначення складу екологічних правопорушень і злочинів, порядок притягнення винних до адміністративної та кримінальної відповідальності за їх вчинення встановлюються Кодексом України про адміністративні правопорушення та Кримінальним кодексом України.
Підприємства, установи, організації і громадяни здійснюють ведення лісового господарства з урахуванням господарського призначення лісів, природних умов і зобов`язані здійснювати охорону лісів від пожеж, захист від шкідників і хвороб, незаконних рубок та інших пошкоджень (п. 5 ст. 64 Лісового кодексу України).
За приписами статей 63, 64, 86, 89, 90 Лісового кодексу України організація і забезпечення охорони і захисту лісів, яка передбачає здійснення комплексу заходів, спрямованих на збереження лісів, зокрема, від незаконних рубок, покладається на постійних лісокористувачів відповідно до цього Кодексу.
Згідно зі статтею 105 Лісового кодексу України особи, винні у порушенні лісового законодавства, зокрема у незаконному вирубуванні та пошкодженні дерев і чагарників, порушенні порядку заготівлі та вивезення деревини, порушенні інших вимог щодо ведення лісового господарства, встановлених законодавством у сфері охорони, захисту, використання та відтворення лісів, несуть встановлену законом дисциплінарну, адміністративну, цивільно-правову або кримінальну відповідальність.
Відповідно до ст. 107 цього Кодексу підприємства, установи, організації і громадяни зобов`язані відшкодувати шкоду, заподіяну ними лісу внаслідок порушення лісового законодавства, у розмірах і порядку, визначених законодавством України. 
Як уже відзначалося, незаконна рубка 102 дерев в Річківському лісництві відбулася у період грудня 2023 – липня 2024 на території Рава-Руської територіальної громади. Відповідач проявив протиправну бездіяльність, яка полягає в незабезпеченні працівниками постійного лісокористувача охорони і захисту лісів, внаслідок чого відбулося вирубування дерев (пошкодження дерев) третіми (невстановленими) особами, внаслідок чого заподіяно шкоду у розмірі 686035,87 грн. 
Загальні положення про цивільно-правову відповідальність за завдання позадоговірної шкоди містяться у статті 1166 ЦК України, відповідно до якої майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала.
Для відшкодування завданої шкоди необхідно довести протиправність поведінки особи, вину особи, яка заподіяла шкоду, наявність шкоди, причинний зв`язок між протиправною поведінкою та заподіяною шкодою. Наявність всіх вищезазначених умов є обов`язковим для прийняття судом рішення про відшкодування шкоди. Відсутність хоча б одного з цих елементів виключає відповідальність за заподіяну шкоду.
Згідно з ст.1172 ЦК України юридична особа відшкодовує шкоду, завдану їхнім працівником під час виконання ним своїх трудових (службових) обов`язків.
Обов`язок доказування наявності шкоди та протиправності поведінки заподіювача шкоди покладається на особу, якій завдано збитків. При цьому, відсутність своєї вини доводить особа, яка завдала шкоди (ч.2 ст.1166 ЦК України).
Відповідач, як постійний лісокористувач, не надав суду доказів на виконання вимог лісового та природоохоронного законодавства, які б свідчили про вчинення ним дій на підвідомчій йому території земель лісового фонду, направлених на забезпечення охорони і збереження лісу від незаконних вирубок, а також про відсутність його вини, а відтак, допустив протиправну бездіяльність, діяв неправомірно, що призвело до незаконного вирубування 102 дерев різних порід. Між бездіяльністю відповідача та завданою шкодою існує причинний зв`язок, відсутності вини відповідача у протиправній бездіяльності суду не доведено.
Відповідно до постанови Кабінету Міністрів України № 665 від 23.07.2008 «Про затвердження такс для обчислення розміру шкоди, заподіяної лісу» Державна екологічна інспекція у Львівській області провела розрахунок розміру шкоди, заподіяної внаслідок незаконної рубки на території Річківського лісництва філії «Рава-Руське ЛГ», та визначила, що загальний розмір шкоди, заподіяної лісу внаслідок незаконної рубки в кварталах 28, 41, 42, 45, 51, 57, 59, 60, 65, 66, 69, 73 Річківського лісництва філії «Рава-Руське ЛГ», становить 686035,87 грн. 
З огляду на викладене, відповідач, допустивши протиправну поведінку, що призвело до незаконного вирубування дерев, має відшкодувати шкоду, у зв`язку з чим обґрунтованими є позовні вимоги про стягнення з відповідача 686035,87 грн.
При цьому, згідно із п. 7 ч. 3 ст. 29 та п. 4 ч. 1 ст. 69-1 Бюджетного кодексу України суми шкоди підлягають стягненню із врахуванням наступного розподілу: 50 відсотків - до спеціального фонду місцевого бюджету міської ради, на території якого вчинено правопорушення; 20 відсотків - до спеціального фонду обласного бюджету та 30 відсотків - до спеціального фонду Державного бюджету України.
СУДОВІ ВИТРАТИ.
Сплата прокуратурою судового збору за подання до суду позовної заяви підтверджується платіжною інструкцією №3603 від 23.12.2025 на суму 8232,43 грн.
Згідно п. 2 ч. 1 ст. 129 ГПК України судовий збір у справі покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Оскільки суд задовольняє позовні вимоги у повному обсязі, судовий збір покладається на відповідача.
Керуючись статтями 2, 3, 12, 13, 42, 73-80, 123, 129, 233, 236-238, 240, 241 Господарського процесуального кодексу України, суд 

ВИРІШИВ:
1. Позовні вимоги задовольнити.
2. Стягнути з Державного спеціалізованого господарського підприємства «ЛІСИ УКРАЇНИ» (код ЄДРПОУ 44768034, вул. Шота Руставелі, 9-А, м. Київ, 01601) в особі філії "РАВА-РУСЬКЕ ЛІСОВЕ ГОСПОДАРСТВО" державного спеціалізованого господарського підприємства "ЛІСИ УКРАЇНИ" на користь Рава-Руської міської ради Львівського району Львівської області (80316 Львівська обл., Львівський район, м.Рава-Руська, вул. Я Мудрого, 3, ідентифікаційний код 04056256), Отримувач коштів - ГУК Львів/РаваРуська ТГ/24062100, Код отримувача (код за ЄДРПОУ) - 38008294, Банк отримувача - Казначейство України (ЕАП), Рахунок отримувача – UA378999980333129331000013875, Код класифікації доходів бюджету – 24062100 «Грошові стягнення за шкоду, заподіяну порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища внаслідок господарської та іншої діяльності», шкоду, заподіяну порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища в розмірі 686035,87 грн.
3. Стягнути з Державного спеціалізованого господарського підприємства "ЛІСИ УКРАЇНИ" (вул. Руставелі Шота, будинок 9А, місто Київ, індекс 01601, код ЄДРПОУ 44768034) в особі філії "РАВА-РУСЬКЕ ЛІСОВЕ ГОСПОДАРСТВО" державного спеціалізованого господарського підприємства "ЛІСИ УКРАЇНИ" (вул. Володимира Великого, будинок 99, місто Рава-Руська, Львівський р-н, Львівська обл., індекс 80316, код ЄДРПОУ 44955594) на користь Львівської обласної прокуратури судовий збір в сумі 8232,43 грн. за подання позовної заяви (отримувач: Львівська обласнапрокуратура, ідентифікаційний код 02910031, UA138201720343140001000000774 у ДКСУ у м. Києві, 79005, м. Львів, проспект Шевченка, 17/19).

Повний текст рішення складено 14.05.2026.

Рішення набирає законної сили відповідно до ст. 241 ГПК України та може бути оскаржене до Західного апеляційного господарського суду у порядку та строки, передбачені ст.ст. 256, 257 ГПК України.

Суддя Яворський Б.І.