Сквирський районний суд Київської області

Справа № 357/20473/25 
Провадження № 2/376/804/2026

ЗАОЧНЕ РІШЕННЯ
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

14 квітня 2026 року Сквирський районний суд Київської області в складі:
головуючого судді Батовріної І.Г.
за участю секретаря Щур Л.А.
розглянувши у відкритому судовому засіданні у порядку спрощеного позовного провадження цивільну справу за позовом Публічного акціонерного товариства «МТБ Банк» до ОСОБА_1 , про стягнення безпідставно отриманих коштів та нарахованих відсотків,

В С Т А Н О В И В:

Представник ПАТ «МТБ Банк» звернулася до суду з позовом до ОСОБА_1 , про стягнення безпідставно отриманих коштів та нарахованих відсотків.
В обґрунтування позову посилається на те, що 04.08.2024 року між ПАТ «МТБ БАНК» та ОСОБА_1 укладено договір № 0189585/021 про комплексне банківське обслуговування фізичних осіб (в частині послуг з відкриття поточного рахунку, видачі та обслуговування особистої платіжної картки та дистанційного банківського обслуговування). 
Банк умови договору виконав та ОСОБА_1 дистанційно, без відвідування Банку було відкрито поточний рахунок НОМЕР_1 у гривні з використанням платіжного інструменту – віртуальної платіжної картки MC_Gold Digital № НОМЕР_2 ( НОМЕР_3 ).
Разом з тим, відповідачем з використанням Мобільного додатку Банку «МТБ360» 04.08.2024 та 14.08.2024 були відкриті поточні рахунки у валюті долар США та Євро UA403281680000026203000380682 та НОМЕР_4 з використанням платіжного інструменту – віртуальних платіжних карток MC_Gold Digital.
16.10.2024 при здійсненні конвертації коштів з валюти Євро в гривню, відповідачу помилково було здійснено подвійне зарахування коштів в розмірі 19400,19 грн. за курсом 44.8.
При виявленні даної помилки, 21.10.2024 Банком було здійснено сторнування помилково зарахованої суми коштів в розмірі 19400,19 грн в порядку абзацу 8 п. 6.1.1 Договору. Оскільки відповідачем вказані кошти вже були виведені з поточного рахунку, виникла повноцінна несанкціонована перевитрата коштів по рахунку в розмірі 19344,90 грн. (з врахуванням залишку та комісії) або несанкціонований (технічний) овердрафт, що є несанкціонованим перевищенням видаткового ліміту за поточним рахунком з використанням електронних платіжних засобів, який виник під час здійснення платіжних операцій з використанням платіжної картки.
Станом на 19.11.2025 заборгованість ОСОБА_1 за Договором про комплексне банківське обслуговування фізичних осіб № 0189585/021 (в частині послуг з відкриття поточного рахунку, видачі та обслуговування особистої платіжної картки та дистанційного банківського обслуговування) від 04.08.2024 р. становить 32 911,98 грн., що складається з 19 334,92 грн. заборгованості за несанкціонованим овердрафтом та 13 567,06 грн. заборгованості за відсотками, а саме: 19 334,92 грн. – заборгованість за простроченим несанкціонованим овердрафтом; 654,55 грн. – заборгованість за поточними відсотками за несанкціонованим овердрафтом; 12 912,51 грн. – заборгованість за простроченими відсотками за несанкціонованим овердрафтом.
У добровільному порядку сплатити наявну заборгованість позичальник відмовляється. Тому позивач просить стягнути з відповідача на користь ПАТ «МТБ Банк» заборгованість за договором у розмірі 32 911,98 грн. та судові витрати по справі.
Ухвалою Сквирського районного суду Київської області від 23.01.2026 р. у вказаній справі відкрито провадження та призначено справу до розгляду в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням, викликом сторін.
У судове засідання представник позивача не з?явилася, надала заяву, у якій просила здійснювати розгляд справи за її відсутності та без фіксації технічними засобами, позовні вимоги підтримує у повному обсязі, проти ухвалення заочного рішення не заперечує.
Відповідач повторно в судове засідання не з`явився, про дату, час та місце розгляду справи повідомлений належним чином, про причини неявки суд не повідомив та не скористався своїм правом подати відзив на позовну заяву, тому в силу вимог ч. 8 ст. 178 ЦПК України суд вирішує справу за наявними у справі матеріалами.
Згідно з вимогами ст. 280 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання відповідача, який належним чином повідомлений, не подав відзив і від якого не надійшло заяви про розгляд справи за його відсутності або якщо повідомлені ним причини неявки визнані неповажними, суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів, якщо позивач не заперечує проти такого вирішення справи. 
Враховуючи, що відповідач повторно в судове засідання не з`явився, а позивач не заперечує проти ухвалення заочного рішення у справі, суд дійшов висновку про можливість розгляду справи у відсутність відповідача на підставі наявних у справі доказів.
Згідно з ч. 2 ст. 247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.
Дослідивши матеріали цивільної справи та перевіривши їх доказами, суд доходить висновку, що позовна заява підлягає задоволенню виходячи з наступного.
Згідно з положень ч. 3 ст. 12 та ч. 1 ст. 81 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін, які мають рівні права щодо подання доказів, їх дослідження та доведення перед судом їх переконливості, та кожна із сторін повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.
Положеннями ч. 2 ст. 78 ЦПК України, визначено, що обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування. 
Згідно зі ст. 80 ЦПК України достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування. Питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання.
Судом встановлено, що 04.08.2024 р. на підставі заяви про приєднання до Договору про комплексне банківське обслуговування фізичних осіб (в частині послуг з відкриття поточного рахунку, видачі та обслуговування особистої платіжної картки та дистанційного банківського обслуговування) № НОМЕР_5 між ПАТ «МТБ БАНК» та ОСОБА_1 , останньому було відкрито поточний рахунок у форматі IBAN НОМЕР_1 , валюта гривня (а.с. 11-21).
Відповідно до довідки про рахунки № 01/288-01/07Д від 10.12.2025 року на ім?я ОСОБА_1 в ПАТ «МТБ Банк» були відкриті наступні рахунки: № НОМЕР_1 – 04.08.2024 р., № НОМЕР_6 – 04.08.2024 р. закрито 22.11.2025 р. та № НОМЕР_4 – 14.08.2024 р. закрито 22.11.2025 р. (а.с. 46).
Звертаючись до суду з позовом, позивач посилається на те, що 16.10.2024 при здійсненні конвертації коштів з валюти Євро в гривню, відповідачу помилково було здійснено подвійне зарахування коштів в розмірі 19400,19 грн. за курсом 44.8.
Отримання відповідачем грошових коштів у розмірі 19400,19 без достатніх правових підстав внаслідок подвійного зарахування коштів при конвертації коштів з валюти Євро в гривню підтверджується випискою по рахунку № НОМЕР_7 (а.с. 38-45).
Листом від 12.05.2025 року за вих. № 01/435-01/07 ПАТ «МТБ БАНК» з метою досудового врегулювання спору направило відповідачу вимогу про сплату заборгованості за технічним (несанкціонованим) овердрафтом.
На даний час заборгованість перед позивачем відповідачем ОСОБА_1 не погашена.
Станом на 19.11.2025 р. заборгованість по кредитному договору № 0189585/021 від 04.08.2024 р. згідно з розрахунком заборгованості складає 32 911,98 грн., що складається з 19 334,92 грн. заборгованості за несанкціонованим овердрафтом та 13 567,06 грн. заборгованості за відсотками (а.с. 24).
Згідно з ч. 3 ст. 3 ЦПК України провадження в цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи.
Відповідно до ч. 1 ст. 634 ЦК України договором приєднання є договір, умови якого встановлені однією із сторін у формулярах або інших стандартних формах, який може бути укладений лише шляхом приєднання другої сторони до запропонованого договору в цілому.
Отже, відповідач, підписуючи заяву, приєднався до Договору про комплексне банківське обслуговування фізичних осіб (в частині послуг з відкриття поточного рахунку, видачі та обслуговування особистої платіжної картки та дистанційного банківського обслуговування), які є загальними і їх підписання позичальником є обов`язковим.
Укладення договору в такій формі чинному законодавству України не суперечить.
Згідно з ч. 1 ст. 207 ЦК України договір вважається укладеним у письмовій формі, якщо його зміст зафіксований в одному або кількох документах, у листах, телеграмах, якими обмінялися сторони.
Договір є обов`язковим для виконання сторонами (ст. 629 ЦК України).
Відповідно до ч. 1ст. 1066 ЦК України за договором банківського рахунка банк зобов`язується приймати і зараховувати на рахунок, відкритий клієнтові (володільцеві рахунка), грошові кошти, що йому надходять, виконувати розпорядження клієнта про перерахування і видачу відповідних сум з рахунка та проведення інших операцій за рахунком.
Згідно із ч.ч. 1-3ст. 1068 ЦК України Банк зобов`язаний вчиняти для клієнта операції, які передбачені для рахунків даного виду законом, банківськими правилами та звичаями ділового обороту, якщо інше не встановлено договором банківського рахунка. Банк зобов`язаний зарахувати грошові кошти, що надійшли на рахунок клієнта, в день надходження до банку відповідної платіжної інструкції, якщо інший строк не встановлений договором банківського рахунку або законом. Банк зобов`язаний за розпорядженням клієнта видати або перерахувати з його рахунку грошові кошти в день надходження до банку відповідної платіжної інструкції, якщо інший строк не передбачений договором банківського рахунку або законом.
Відповідно до п. 1.1 публічної частини Договору про видачу та обслуговування особистої платіжної картки, надання санкціонованого овердрафту та послуг дистанційного банківського обслуговування ПАТ «МТБ БАНК», несанкціонований (технічний) овердрафт - несанкціоноване перевищення видаткового ліміту за поточним рахунком з використанням електронних платіжних засобів, який виник під час здійснення платіжних операцій з використанням платіжної карти.
Згідно з п. 3.3 Договору при виникненні технічного (несанкціонованого) овердрафту на рахунках та/або технічного (несанкціонованого) перевищення ліміту овердрафта на рахунку, Держатель зобов`язується відшкодувати Банку суму заборгованості та нараховані проценти на суму заборгованості відповідно до чинних, на дату відшкодування, Тарифів Банку, до 15 (п`ятнадцятого) числа місяця, наступного за місяцем виникнення технічного (несанкціонованого) овердрафту на рахунках та/або технічного (несанкціонованого) перевищення ліміту овердрафта на рахунку.
Оскільки після виявлення помилки щодо безпідставного зарахування коштів на рахунок відповідача ПАТ «МТБ БАНК» було здійснено сторнування помилково зарахованої суми коштів в розмірі 19400,19 грн в порядку абзацу 8 п. 6.1.1 Договору, у зв`язку з чим виник несанкціонований (технічний) овердрафт у розмірі 19 334,92 грн., що є майном, набутим відповідачем без достатньої правової підстави.
Положеннями ст. 611 ЦК України передбачено, що в разі порушення зобов`язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом.
Згідно з ч. 1 ст. 1212 ЦК України особа, яка набула майно або зберегла його у себе за рахунок іншої особи (потерпілого) без достатньої правової підстави (безпідставно набуте майно), зобов`язана повернути потерпілому це майно. Особа зобов`язана повернути майно і тоді, коли підстава, на якій воно було набуте, згодом відпала.
У постановах Великої Палати Верховного Суду від 20 листопада 2018 року у справі № 922/3412/17 (провадження № 12-182гс18) та від 13 лютого 2019 року у справі № 320/5877/17 (провадження № 14-32цс19) зроблено висновок, що предметом регулювання глави 83 ЦК України є відносини, що виникають у зв`язку з безпідставним отриманням чи збереженням майна і не врегульовані спеціальними інститутами цивільного права. Відповідно до частин першої та другої статті 1212 ЦК України особа, яка набула майно або зберегла його у себе за рахунок іншої особи (потерпілого) без достатньої правової підстави (безпідставно набуте майно), зобов`язана повернути потерпілому це майно. Особа зобов`язана повернути майно і тоді, коли підстава, на якій воно було набуте, згодом відпала. Положення глави 83 ЦК України застосовуються незалежно від того, чи безпідставне набуття або збереження майна було результатом поведінки набувача майна, потерпілого, інших осіб чи наслідком події. Кондикційні зобов`язання виникають за наявності одночасно таких умов: набуття чи збереження майна однією особою (набувачем) за рахунок іншої (потерпілого); набуття чи збереження майна відбулося за відсутності правової підстави або підстава, на якій майно набувалося, згодом відпала. У разі виникнення спору стосовно набуття майна або його збереження без достатніх правових підстав договірний характер спірних правовідносин унеможливлює застосування до них судом положень глави 83 ЦК України.
Зобов`язання з безпідставного набуття, збереження майна виникають за наявності трьох умов: а) набуття або збереження майна; б) набуття або збереження за рахунок іншої особи; в) відсутність правової підстави для набуття або збереження майна (відсутність положень закону, адміністративного акта, правочину або інших підстав, передбачених статтею 11 ЦК України).
Загальна умова ч. 1 ст. 1212 ЦК України звужує застосування інституту безпідставного збагачення у зобов`язальних (договірних) відносинах, бо отримане однією зі сторін у зобов`язанні підлягає поверненню іншій стороні на цій підставі тільки за наявності ознаки безпідставності такого виконання.
Набуття однією зі сторін зобов`язання майна за рахунок іншої сторони в порядку виконання договірного зобов`язання не вважається безпідставним.
Тобто в разі, коли поведінка набувача, потерпілого, інших осіб або подія утворюють правову підставу для набуття (збереження) майна, положення ст. 1212 ЦК України можна застосовувати тільки після того, як така правова підстава в установленому порядку скасована, визнана недійсною, змінена, припинена або була відсутня взагалі.
Під відсутністю правової підстави розуміється такий перехід майна від однієї особи до іншої, який або не ґрунтується на прямій вказівці закону, або суперечить меті правовідносин і їх юридичному змісту. Тобто відсутність правової підстави означає, що набувач збагатився за рахунок потерпілого поза підставою, передбаченою законом, іншими правовими актами чи правочином.
Під відсутністю правової підстави розуміється такий перехід майна від однієї особи до іншої, який або не ґрунтується на прямій вказівці закону, або суперечить меті правовідношення і його юридичному змісту. Тобто відсутність правової підстави означає, що набувач збагатився за рахунок потерпілого поза підставою, передбаченою законом,- іншими правовими актами чи правочином. Такий правовий висновок викладений у постановах Верховного Суду: від 23.01.2020 року у справі № 910/3395/19; від 23.04.2019 у справі № 918/47/18; від 01.04.2019 у справі № 904/2444/18.
Сутність зобов`язання із набуття майна без достатньої правової підстави полягає у вилученні в особи - набувача частини її майна, що набута поза межами правової підстави, у випадку якщо майновий перехід не ґрунтувався на правовій підставі від самого початку правовідношення, та передання майна тій особі (постанови Верховного Суду: від 08.09.2021 у справі №201/6498/20; від 08.09.2021 у справі № 206/2212/18; від 28.01.2020 у справі №910/16664/18; від 06.03.2019 у справі № 910/1531/18).
Верховний Суд у постанові від 12.12.2019 у справі № 904/5330/18 також зазначив, що встановлення відсутності зобов`язань, які б виникали з правочинів чи інших передбачених законом актів, як на час перерахування коштів, так і на час розгляду справи, свідчить про безпідставність утримання таких коштів та можливість використання правового механізму, установленого статтею 1212 Цивільного кодексу України. У той самий час сама лише наявність укладеного між сторонами договору не є достатньою підставою для віднесення до договірних будь-яких правовідносин, що виникають між цими особами. Для визнання відповідних зобов`язань між сторонами договірними необхідним є встановлення факту їх виникнення саме на підставі умов та на виконання відповідного договору.
Подібний висновок викладено у постанові Верховного Суду від 24.02.2021 у справі № 912/2601/19 та постанові Верховного Суду від 26.05.2021 року у справі № 202/7994/17-ц.
Згідно зі ст.. 1213 ЦК України набувач зобов`язаний повернути потерпілому безпідставно набуте майно в натурі.
Отже, наявні всі обов`язкові умови для виникнення зобов`язання з безпідставного збагачення: набуття або збереження майна; набуття або збереження майна за рахунок іншої особи (збільшення або збереження майна у особи є наслідком втрати або недоотримання цього майна іншою особою); відсутність правової підстави для набуття або збереження майна за рахунок іншої особи.
При цьому овердрафт - це заборгованість клієнта перед банком, що не обумовлена договором, не є прогнозованою в розмірі та за часом виникнення та яка виникає внаслідок здійснення клієнтом випадкових операцій з карткового рахунку на суму, що перевищує встановлений банком розмір платіжного ліміту.
Овердрафт може бути санкціонований і несанкціонований.
Оскільки після виявлення помилки щодо безпідставного зарахування коштів на рахунок відповідача ПАТ «МТБ БАНК» здійснено коригування сум по рахунку, у зв`язку з чим виник несанкціонований (технічний) овердрафт, що є майном, отриманим відповідачем без достатньої правової підстави.
Відповідно до дійсних обставин справи та відповідних їм правових відносин на рахунок відповідача помилково, у зв`язку з подвійним зарахуванням, а у подальшому відповідачем за рахунком здійснено видаткові операції і не повернуто грошові кошти позивачу.
Отже, помилкове зарахування коштів на рахунок відповідача у більшій сумі вказує на те, що грошові кошти у розмірі 32 911,98 грн., які не повернуто відповідачем та становлять суму боргу відповідача, набуті відповідачем не на підставі норм закону чи умов договору, тобто без достатньої правової підстави, що узгоджується із висновком Верховного суду у постанові від 26.05.2021 у справі № 202/7994/17-ц. 
Несанкціонований овердрафт підлягає під дію ЦК України(глава 83 ЦК України -набуття, збереження майна без достатньої правової підстави).
Таким чином, аналізуючи зібрані по справі докази в світлі наведених правових норм, враховуючи безпідставність набуття відповідачем грошових коштів, а також той факт, що таке набуття відбулось внаслідок подвійного зарахування, що відповідачем не спростовано, суд приходить до висновку про задоволення вимог позивача в повному обсязі та з відповідача на користь позивача підлягають стягненню грошові кошти в розмірі 32 911,98 грн..
Відповідно до вимог ст.141 ЦПК України з відповідача на користь позивача підлягають стягненню витрати по сплаті судового збору в сумі 2 422,40 грн..
На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 12, 13, 81, 141, 258, 259, 265, 279, 280-282, 289, 354 ЦПК України, ст.ст.15,16,202,207,1066,1068,1212,1213 ЦК України, суд –

УХВАЛИВ:

Позов Публічного акціонерного товариства «МТБ Банк» до ОСОБА_1 , про стягнення безпідставно отриманих коштів та нарахованих відсотків – задовольнити.
Стягнути з ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_8 , на користь Публічного акціонерного товариства «МТБ Банк», код ЄДРПОУ 21650966 безпідставно набуті грошові кошти у розмірі 32 911 (тридцять дві тисячі дев?ятсот одинадцять) грн. 98 коп..
Стягнути з ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_8 , на користь Публічного акціонерного товариства «МТБ Банк», код ЄДРПОУ 21650966 – 2 422 (дві тисячі чотириста двадцять дві) грн. 40 коп. судового збору.
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача.
Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.
Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.
У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення, воно може бути оскаржене в апеляційному порядку.
Позивач має право оскаржити заочне рішення в загальному порядку, встановленому Цивільно-процесуальним законодавством.
Рішення може бути оскаржено безпосередньо до Київського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня складання повного тексту судового рішення. 
Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. 

Суддя І.Г. Батовріна