ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ЧЕРКАСЬКОЇ ОБЛАСТІ
18005, м. Черкаси, бульвар Шевченка, 307, тел. канцелярії (0472) 31-21-49, inbox@ck.arbitr.gov.ua

РІШЕННЯ
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

12 травня 2026 року м.Черкаси Справа № 925/542/25

Господарський суд Черкаської області у складі головуючого судді Г.М.Скиби, за участю секретаря судового засідання А.М.Буднік, у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду розглянув справу за позовом заступника керівника Черкаської окружної прокуратури в інтересах держави у особі Черкаської міської ради, м.Черкаси, вул.Б.Вишневецького,36
до Товариства з обмеженою відповідальністю "Класікбудінвест", м.Черкаси, вул.Євгена Кухарця, 8
про стягнення 405592,72 грн безпідставно збережених грошових коштів пайової участі у розвитку інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури міста,
за участю повноважних представників сторін: 
прокурор: Мохонько А.В. – прокурор відділу, за посадою;
від позивача: участі не брав; 
від відповідача: Василега А.П. – адвокат, за ордером. 
Заступник керівника Черкаської окружної прокуратури звернувся в Господарський суд Черкаської області із позовом в інтересах держави в особі Черкаської міської ради до Товариства з обмеженою відповідальністю "Класікбудінвест" з вимогами про стягнення 805906,45 грн, зокрема: 477902,00 грн безпідставно збережених коштів пайової участі, 276351,75 грн інфляційних втрат та 51652,70 грн – 3% річних, а також про відшкодування судових витрат.
Ухвалами суду: від 19.05.2025 відмовлено у задоволенні заяви Черкаської окружної прокуратури від 15.05.2025 (вх.суду №7664/25 від 15.05.2025) про забезпечення позову; від 19.05.2025 відкрито провадження у справі за правилами спрощеного позовного провадження та проведення судового засідання призначено на 19.06.2025; від 19.06.2025 клопотання відповідача про відкладення судового засідання задоволено та проведення судового засідання відкладено на 07.07.2025; від 07.07.2025 задоволено клопотання відповідача про розгляд справи за правилами загального позовного провадження, продовжено розгляд справи за правилами загального позовного провадження з призначенням підготовчого засідання на 27.08.2025; від 27.08.2025 залишено без задоволення клопотання відповідача про оголошення перерви, закрито підготовче провадження та призначено розгляд справи по суті в судовому засіданні на 25.09.2025; від 25.09.2025 задоволено клопотання відповідача та відкладено судове засідання на 05.11.2025; від 05.11.2025  розгляд справи відкладено на 25.11.2025; від 25.11.2025 відкладено проведення судового засідання на 09.12.2025; від 09.12.2025  відкладено проведення судового засідання на 13.01.2026; від 13.01.2026 оголошено перерву в проведенні судового засідання на 16.01.2026. 
14.01.2026 за вх.суду №612/26 від Черкаської окружної прокуратури надійшла заява від 13.01.2026 про зменшення розміру позовних вимог та про повернення до стадії підготовчого провадження. Заява мотивована тим, що обрахунок розміру пайової участі Товариства з обмеженою відповідальністю "Класікбудінвест", як замовника будівництва блокованих будинків за адресою: 18035, Черкаська обл., Черкаський район, Черкаська територіальна громада, м.Черкаси, вулиця Дахнівська Січ, 1а, здійснено на підставі пп.1 абз.2 п.2 розділу ІІ "Прикінцеві та перехідні положення", Закону України "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо стимулювання інвестиційної діяльності в Україні" від 20.09.2019 №132-IX (далі – Закон №132-IX) у розмірі 2 відсотків вартості будівництва об`єкта. У той же час, Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного господарського суду у постанові від 17.09.2025 у справі №918/1207/24, розглядаючи аналогічну справу, дійшов до однозначного висновку про необхідність застосування до спірних правовідносин рішення міської ради, яким визначався менший розмір пайової участі та яке було чинним станом на момент набрання чинності Законом №132-IX – тобто станом на 01.01.2020. На момент набрання чинності Законом №132-ІХ діяло рішення Черкаської міської ради від 12.06.2018 №2-3429 "Про пайову участь у розвитку інженерно транспортної та соціальної інфраструктури міста", яким для житлових об`єктів пайова участь визначалася у розмірі 1 відсоток загальної вартості будівництва. З огляду на те, що право позивача – виконавчого комітету Черкаської міської ради на отримання коштів пайового внеску за здійснення будівництва багатоповерхового будинку на території міста Черкаси, на даний час, залишається порушеним, виникає необхідність у здійсненні перерахунку відповідного розміру обов`язкової до сплати Відповідачем, як замовником будівництва, пайової участі та подальшого зменшення позовних вимог в межах даної справи №925/542/25.
В судовому засіданні 16.01.2026 суд повернувся у стадію підготовчого провадження та призначив проведення підготовчого засідання на 29.01.2026.
В справу надійшли документи: 
- заява прокурора про зменшення позовних вимог до 405592,72 грн (з них: 238950,77 грн безпідставно збережених коштів пайової участі в розвиток інфраструктури міста, 140815,63 грн інфляційних втрат та 25826,32 грн -3% річних за користування чужими коштами) – вх.суду №970/26 від 20.01.2026. Одночасно прокурор просить повернути надмірно сплачений судовий збір в сумі 4803,76 грн; 
- заява відповідача про відкладення підготовчого засідання до отримання відповіді від виконкому міської ради щодо запиту про обґрунтування базової вартості будівництва відповідача при нарахуванні позивачем частки пайової участі відповідача в розвиток інфраструктури міста, врахування будівництва відповідачем окремого водогону та передачі його на баланс міста (лист від 20.01.2026), а також строку нарахування обтяжень боргу – вх.суду №1443/26 від 28.01.2026. 
В підготовчому засіданні 29.01.2026 була оголошена перерва до 24.02.2026.
В справу надійшли письмові заперечення відповідача щодо стягнення 405592,72 грн (з них: 238950,77 грн безпідставно збережених коштів пайової участі в розвиток інфраструктури міста, 140815,63 грн інфляційних втрат та 25826,32 грн -3% річних за користування чужими коштами) – вх.суду №3010/26 від 23.02.2026.
24.02.2026 проведення підготовчого засідання відкладено на 10.03.2026 за клопотанням прокурора. 
В справу позивачем подано копію листа Черкаської міської ради вих.№3519/1780-01-20 від 24.02.2026 щодо вимоги до відповідача про сплату коштів пайової участі для створення і розвитку інфраструктури міста в сумі 238950,77 грн – вх.суду №3984/26 від 10.03.2026 (без нарахувань сум обтяжень боргу). 
Підготовче провадження закрито 10.03.2026 і судове засідання призначено на 09.04.2026.
Проведення судового засідання 09.04.2026 відкладено на 30.04.2026. 
30.04.20206 судом повідомлено про перехід до стадій прийняття судового рішення з його проголошенням 12.05.2026.
За результатами судового розгляду 12.05.2026 проголошено та приєднано до справи вступну та резолютивну частину рішення відповідно до приписів ст.ст. 233, 240 ГПК України. 
Судом встановлено та перевірено доказами такі взаємовідносини сторін та обставини: 
Прокурор звернувся суд з вимогами до відповідача в інтересах органу місцевого самоврядування про стягнення 405592,72 грн (з урахуванням заяви про зменшення розміру позовних вимог від 20.01.2026), з них: 238950,77 грн безпідставно збережених коштів пайової участі в розвиток інфраструктури міста, 140815,63 грн інфляційних втрат та 25826,32 грн -3% річних за користування чужими коштами.
В обґрунтування вимог посилається на таке:
Відповідачем ТОВ "Класікбудінвест" в період часу з 03.08.2018 по 29.07.2021 здійснено будівництво житлових блокованих малоповерхових будинків за адресою: м. Черкаси, вул. Дахнівська Січ, 1а.
Відповідно до Державного класифікатора будівель та споруд ДК 018-2000:1122.2 код об`єкта: "Будинки багатоквартирні підвищеної комфортності, індивідуальні".
Сертифікат про прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів №ЧК122210915109 зареєстровано 30.09.2021 Управлінням державного архітектурно-будівельного контролю Черкаської міської ради. Сертифікат засвідчує відповідність закінченого будівництвом об`єкта проектній документації та підтверджено його готовність до експлуатації .
Відповідно до даних Сертифікату: загальна площа будівлі – 1669,7 м2, кількість поверхів -2, загальна кошторисна вартість будівництва -15093,54 тис. грн. 
Згідно даних "Порталу Єдиної державної електронної системи у сфері будівництва" ТОВ "Класікбудінвест" не вносив до місцевого бюджету плату пайової участі в розвиток інженерної інфраструктури міста відповідно до приписів пункту 13 розділу І ЗУ "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо стимулювання інвестиційної діяльності в Україні" від 20.09.2019 №132-ІХ. 
За повідомленням Черкаської міської ради ТОВ "Класікбудінвест" не звертався до виконкому Черкаської міської ради щодо розрахунку пайової участі та укладання договору пайової участі в розвиток інженерної інфраструктури міста. 
Відсутність укладеного договору між забудовником та органом місцевого самоврядування не усуває обов`язку забудовника "Класікбудінвест" сплатити в місцевий бюджет суму пайової участі в розвиток інженерної інфраструктури населеного пункту до введення об`єкта будівництва в експлуатацію. 
Аналогічні за змістом висновки викладені в постановах ВП ВС від 08.10.2029 у справі №911/594/18, від 22.08.2018 у справі №339/3888/16-ц, від 22.09.2021 у справі №904/2258/20.
Пунктом 2 Прикінцевих та перехідних положень Закону №132-ІХ визначає, що замовники будівництва перераховують до місцевого бюджету кошти для створення та розвитку інфраструктури міста в розмірі 2% вартості будівництва житлових об`єктів. 
Замовник будівництва зобов`язаний протягом 10 робочих днів з початку будівництва об`єкту звернутись до відповідного органу місцевого самоврядування з заявою про визнання розміру пайової участі. Орган місцевого самоврядування протягом 15 днів зобов`язаний надати замовнику будівництва розрахунок пайової участі щодо об`єкту будівництва. 
Пайова участь сплачується виключно грошовими коштами до прийняття об`єкта будівництва в експлуатацію
Кошти пайової участі можуть використовуватися виключно для створення і розвитку інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури відповідного населеного пункту.
Інформація щодо сплати пайової участі зазначається у декларації про готовність об`єкта до експлуатації або в акті готовності об`єкта до експлуатації.
Відповідач не уклав з міською радою договору про пайову участь в розвиток інженерної інфраструктури населеного пункту - до введення об`єкта будівництва в експлуатацію.
Прокурор вказує на правові висновки, викладені в постанові ВС від 29.07.2022 у справі №910/9548/21, від 13.12.2022 у справі №910/21307/21, від 15.08.2024 у справі №914/2145/23 – щодо будівництва об`єктів, розпочатого до 01.01.2020, договори про пайову участь по яких не укладено до 01.01.2020.
Прокурор наполягає, що відповідач мав сплатити до місцевого бюджету кошти пайової участі до введення об`єкта будівництва по вул. Дахнівська Січ, 1а в експлуатацію - до 30.09.2021. 
У сертифікаті про прийняття об`єкта в експлуатацію від 30.09.2021 №ЧК122210915109 вказано, що забудовник "Класікбудінвест" звільняється від сплати коштів пайової участі на підставі п. 13 розділу І ЗУ "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо стимулювання інвестиційної діяльності в Україні" №132-ІХ від 20.09.2019.
Прокурор вважає це порушенням права органу місцевого самоврядування на отримання коштів забудовника на розвиток інженерної та соціальної інфраструктури міста, що стало причиною звернення прокурора в інтересах органу місцевого самоврядування в Господарський суд Черкаської області за захистом порушеного права та примусового стягнення безпідставно збережених коштів забудовником, які мали бути внесені в місцевий бюджет на розвиток інженерної та соціальної інфраструктури міста. 
У судовому засідання Прокурор наполягає на задоволенні позовних вимог. Заявляє про порушення прав територіальної громади в особі Черкаської міської ради щодо (не)отримання від забудовника плати в розвиток інженерної та соціальної інфраструктури міста, що не дозволяє міській раді розвивати та підтримувати соціальні програми для населення. 
Представник позивача позицію прокурора та позовні вимоги підтримав. Одночасно підтвердив побудову відповідачем інженерної комунікації - водогону в мікрорайоні "Дахнівка" власним коштом та безоплатну передачу новоствореної комунікації місту (на баланс експлуатуючої організації "КП "Черкасиводоканал"). Вартість побудованої інженерної комунікації склала більше 3 млн грн. 
Представник відповідача вимоги заперечив та вказав на покладання прокурором надмірного фінансового тягаря на суб`єкт господарювання та забудовника, який вже власним коштом побудував та передав безоплатно місту інженерну комунікацію – водогін в окремому мікрорайоні "Дахнівський" по вул. Канівській, Лісницькій, Короля Данила, Михайла Брайчевського – від вул. Вікентія Хвойки до вул. Дахнівська Січ, 20 у м. Черкаси (том 1 а.с. 96). Згідно рішення Черкаської міської ради водопровід - як цілісну інженерну комунікацію - передано на баланс експлуатуючій організації КП "Черкасиводоканал". Жодних претензій щодо якості та строків побудови комунікації ніким не висловлено. Жодних вимог про внесення/невнесення плати на розвиток інфраструктури міста до 15.05.2025 - відповідачеві не пред`являлось. Жодних пропозицій від міської ради щодо компенсацій забудовнику коштів за побудовану і передану місту інженерну комунікацію вартістю понад 3 млн грн. – не надходило. Представник відповідача просить відмовити прокурору в задоволенні позову та вважає вимоги надуманими. 
Інших доказів не подано. 
Оцінюючи пояснення учасників та докази сторін у справі в їх сукупності та за внутрішнім переконанням, суд вважає позовні вимоги такими, що не підлягають до задоволення.
Згідно з постановою Пленуму Верховного суду України від 18.12.2009 №14 "Про судове рішення у цивільній справі", рішення є законним тоді, коли суд, виконавши всі вимоги цивільного судочинства, вирішив справу згідно з нормами матеріального права, що підлягають застосуванню до даних правовідносин, а також правильно витлумачив ці норми. Обґрунтованим визнається рішення, ухвалене на основі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених доказами, які були досліджені в судовому засіданні і які відповідають вимогам закону про їх належність та допустимість, або обставин, що не підлягають доказуванню, а також якщо рішення містить вичерпні висновки суду, що відповідають встановленим на підставі достовірних доказів обставинам, які мають значення для вирішення справи.
Згідно з положеннями Пленуму Вищого господарського суду України від 23.03.2012 №6 "Про судове рішення" при прийнятті рішення суд має врахувати майнові інтереси сторін, не надаючи переваги одному учаснику над іншим. Рішення має ґрунтуватися на повній та всебічній оцінці доказів у конкретній справі. 
Відповідно до ст.36 Господарського процесуального кодексу України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.
З урахуванням режиму воєнного стану та ймовірності повітряної тривоги в місті Черкаси у Господарському суді Черкаської області встановлено особливий режим роботи й запроваджено відповідні організаційні заходи.
Справу розглянуто у розумні строки, ураховуючи вищевказані обставини та факти.
Суд відзначає, що у пункті 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод гарантується "процесуальна" справедливість, тобто змагальні провадження, у процесі яких у суді на рівних засадах заслуховуються аргументи сторін (рішення Європейського суду з прав людини (ЄСПЛ) "Star Cate Epilekta Gevmata and Others v. Greece" від 06.07.2010 №54111/07).
Згідно ч.3 ст.5 Господарського кодексу України суб`єкти господарювання та інші учасники відносин у сфері господарювання повинні здійснювати свою діяльність у межах встановленого правового господарського порядку, додержуючись вимог законодавства. 
Частина 2 ст.13 Цивільного кодексу України передбачає зобов`язання особи при здійсненні своїх прав утримуватися від дій, які могли б порушити права інших осіб.
Відповідно до статей 15, 16 Цивільного кодексу України (положення якої кореспондуються з положеннями ст.20 Господарського кодексу України) кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу.
Розглядаючи справу, суд має з`ясувати: 1) з яких саме правовідносин сторін виник спір; 2) чи передбачений обраний позивачем спосіб захисту законом або договором; 3) чи передбачений законом або договором ефективний спосіб захисту порушеного права позивача; 4) чи є спосіб захисту, обраний позивачем, ефективним для захисту його порушеного права у спірних правовідносинах. Якщо суд дійде висновку, що обраний позивачем спосіб захисту не передбачений законом або договором та/або є неефективним для захисту порушеного права позивача, у цих правовідносинах позовні вимоги останнього не підлягають задоволенню (такий висновок викладений у постановах Великої Палати Верховного Суду від 19.01.2021 у справі №916/1415/19, 02.02.2021 у справі №925/642/19).
Щодо питання представництва прокурором інтересів держави в суді.
Відповідно до ст.23 Закону України "Про прокуратуру" представництво прокурором держави в суді полягає у здійсненні процесуальних та інших дій, спрямованих на захист інтересів держави, у випадках та порядку, встановлених законом (частина 1). Наявність підстав для представництва має бути обґрунтована прокурором у суді. Велика Палата Верховного Суду у постанові від 26.05.2020 у справі №912/2385/18 звернула увагу, що захищати інтереси держави повинні насамперед відповідні компетентні органи, а не прокурор. Прокурор не повинен вважатися альтернативним суб`єктом звернення до суду і замінювати компетентний орган, який може і бажає захищати інтереси держави.
Велика Палата Верховного Суду у постанові від 26.06.2019 у справі №587/430/16-ц зазначила, що системне тлумачення абзацу 1 частини 3 статті 23 Закону дозволяє дійти висновку, що прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави у двох випадках: 1) якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені повноваження здійснювати такий захист у спірних правовідносинах; 2) якщо немає органу державної влади, органу місцевого самоврядування чи іншого суб`єкта владних повноважень, до компетенції якого віднесені повноваження здійснювати захист законних інтересів держави у спірних правовідносинах.
Прокурор, звертаючись до суду з позовом, має обґрунтувати та довести підстави для представництва, однією з яких є бездіяльність компетентного органу.
Бездіяльність компетентного органу означає, що він знав або повинен був знати про порушення інтересів держави, але не звертався до суду з відповідним позовом у розумний строк.
Звертаючись до відповідного компетентного органу до подання позову в порядку, передбаченому ст.23 Закону України "Про прокуратуру", прокурор фактично надає йому можливість відреагувати на стверджуване порушення інтересів держави, зокрема, шляхом призначення перевірки фактів порушення законодавства, виявлених прокурором, вчинення дій для виправлення ситуації, а саме подання позову або аргументованого повідомлення прокурора про відсутність такого порушення.
Невжиття компетентним органом жодних заходів протягом розумного строку після того, як цьому органу стало відомо або повинно було стати відомо про можливе порушення інтересів держави, має кваліфікуватися як бездіяльність відповідного органу. Розумність строку визначається судом з урахуванням того, чи потребували інтереси держави невідкладного захисту (зокрема, через закінчення перебігу позовної давності чи можливість подальшого відчуження майна, яке незаконно вибуло із власності держави), а також таких чинників, як: значимість порушення інтересів держави, можливість настання невідворотних негативних наслідків через бездіяльність компетентного органу, наявність об`єктивних причин, що перешкоджали такому зверненню тощо.
Судом враховано, що "інтереси держави" охоплюють широке і водночас чітко не визначене коло законних інтересів, які не піддаються точній класифікації, а їх наявність повинна бути предметом самостійної оцінки суду у кожному випадку звернення прокурора з позовом. Надмірна формалізація "інтересів держави", особливо у сфері публічних правовідносин, може призвести до необґрунтованого обмеження повноважень прокурора на захист суспільно значущих інтересів там, де це дійсно потрібно. Аналогічні висновки наведені у постановах Верховного Суду від 25.04.2018 у справі №806/1000/17, від 26.07.2018 у справі №926/1111/15, від 19.09.2019 у справі №815/724/15, від 28.01.2021 у справі №380/3398/20, від 05.10.2021 у справі №380/2266/21, від 02.12.2021 у справі №320/10736/20.
Черкаською окружною прокуратурою до Черкаської міської ради (як розпорядника бюджетних коштів/суб`єкта владних повноважень, до компетенції якого відносяться повноваження захисту інтересів держави) в порядку ст.23 Закону України "Про прокуратуру" було направлено лист від 13.05.2025 №54-2113вих-25 (том 1 а.с.43-44), в якому проінформовано про порушення інтересів держави внаслідок неукладення угод щодо пайової участі в розвиток інженерної інфраструктури міста, а також про наявність підстав для стягнення з Товариства з обмеженою відповідальністю "Класікбудінвест" безпідставно утримуваних коштів та з відповіді Черкаської міської ради від 11.04.2025 №7308/7591-01-11 (том 1 а.с.40) встановлено відсутність намірів вказаного органу влади вжити заходів щодо захисту інтересів держави.
За твердженням прокурора, незважаючи на виявлені прокуратурою порушення вимог законодавства України щодо пайової участі забудовника у внесенні коштів на розвиток інженерної та соціальної інфраструктури міста, які призвели до безпідставного недоотримання бюджетом територіальної громади коштів, позивач самостійно з відповідним позовом до суду не звернувся.
На думку прокурора, пасивна позиція позивача не відповідає вимогам законодавства та свідчить про невиконання останнім своїх повноважень із захисту інтересів як громади, так і держави. Враховуючи наведені вище обставини, наявний випадок, який розцінюється як винятковий, за якого порушення відповідачем інтересів держави супроводжується неналежним виконанням уповноваженим органом функцій із їх захисту, та є підставою для застосування представницьких повноважень прокурором в інтересах держави в особі органу, уповноваженого здійснювати функції у спірних правовідносинах – Черкаської міської ради. 
Правовідносини, пов`язані з використанням бюджетних коштів, - становлять суспільний та державний інтерес.
Суд на стадії прийняття позову в провадження не може відмовити прокурору в доступі до правосуддя та позбавлений права оцінювати зібрані в справу докази на цій стадії. 
З огляду на викладене, суд вважає, що прокурор підставно звернувся з позовною вимогою в Господарський суд для захисту порушеного права та охоронюваного законом інтересу органу місцевого самоврядування по належному наповненню місцевого бюджету коштами - з метою захисту інтересів громади та держави у бюджетній сфері.
Така позиція підтверджена Верховним Судом. Так, Велика палата Верховного Суду у постанові від 26.05.2020 у справі №912/2385/18 виклала правову позицію щодо обґрунтування прокурором підстав для представництва інтересів держави в суді, зокрема, звертаючись до компетентного органу до подання позову в порядку, передбаченому статтею 23 Закону України "Про прокуратуру", прокурор фактично надає йому можливість відреагувати на стверджуване порушення інтересів держави, зокрема, шляхом призначення перевірки фактів порушення законодавства, виявлених прокурором, вчинення дій для виправлення ситуації, а саме подання позову або аргументованого повідомлення прокурора про відсутність такого порушення.
Щодо статусу учасників спору.
Позивач є самостійною юридичною особою за Законом; органом місцевого самоврядування відповідно до приписів Конституції України та Закону України "Про місцеве самоврядування в Україні", та суб`єктом господарювання в межах ОТГ (том 1 а.с. 24-31), з присвоєнням ідентифікаційного коду юридичної особи та внесення реєстраційних даних в ЄДРПОУ. Позивач може діяти лише в спосіб, визначений Законом, і не інакше – приписи ст.19 Конституції України. 
Відповідач є суб`єктом господарювання на ринку капітального житлового та нежитлового будівництва та супутніх послуг України, самостійною юридичною особою, з присвоєнням ідентифікаційного коду та внесенням даних в Єдиний державний реєстр юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань, з визначенням видів діяльності (том 1 а.с. 21-23). 
Місце проведення господарської діяльності сторін відповідає місцю їх реєстрації згідно даних ЄДРПОУ – положення ст.93 Цивільного кодексу України.
Позовні вимоги сформульовані прокурором на підставі опрацювання даних відкритих реєстрів щодо забудови та введення в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів, в т.ч. забудова малоповерховими житловими будинками по вул. Дахнівська Січ, 1а в м. Черкаси. 
Сертифікат про прийняття побудованого об`єкта – житлові будинки по вул. Дахнівська Січ, 1а в м. Черкаси - в експлуатацію видано Управлінням державного архітектурно-будівельного контролю Черкаської міської ради 30.09.2021 з внесенням відповідних даних в Державний реєстр (том 1 а.с. 32-34). Вартість основних фондів, які приймаються в експлуатацію, визначаються забудовником в сумі 15093540 грн. Зазначена підстава звільнення від сплати пайової участі: п.13 розділу І ЗУ "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо стимулювання інвестиційної діяльності в Україні" №132-ІХ. 
Прокурором первісний позов заявлено як стягнення з відповідача 477902,00 грн основної заборгованості (розмір пайової участі) (том 1 а.с. 35) за період з 01.10.2021 по 08.05.2025. На суму заборгованості позивачем нараховано 2793512,75 грн інфляційних втрат, 51652,70 грн - 3% річних за прострочення грошового зобов`язання відповідачем. 
Пізніше судом прийнято до розгляду заяву прокурора про зменшення розміру позовних вимог до 405592,72 грн (з них: 238950,77 грн безпідставно збережених коштів пайової участі в розвиток інфраструктури міста, 140815,63 грн інфляційних втрат та 25826,32 грн -3% річних за користування чужими коштами) – вх.суду №970/26 від 20.01.2026. Надалі суд продовжив розгляд спору про стягнення 405592,72 грн боргу та відповідних обтяжень суми боргу з відповідача в дохід місцевого бюджету.
Судом встановлено та не спростовано учасниками, що договір про сплату в місцевий бюджет грошових коштів пайової участі у розвиток інфраструктури міста між забудовником (Класікбудінвест) та Черкаською міською радою по об`єкту (вул. Дахнівська Січ в м. Черкаси) – не укладався, а відносини між сторонами ґрунтуються на вимогах Закону. Тобто сторони перебувають в абсолютних правовідносинах – за Законом.
Прокурор обґрунтовує грошові вимоги позову до відповідача з посиланням на приписи ст. 1212 ЦК України як збереження відповідачем грошових коштів, належних позивачеві, - без достатніх правових підстав – з посиланням на норми Закону, а відносини між сторонами вважає господарськими. 
До виконання господарських зобов`язань застосовуються відповідні положення Цивільного кодексу України з урахуванням особливостей, передбачених Господарським кодексом України.
Як вбачається з матеріалів справи, між сторонами виникли господарські правовідносини, пов`язані із забудовою земельної ділянки комунальної власності житловими малоповерховими багатоквартирними будинками та грошовими зобов`язаннями забудовника перед місцевим бюджетом.
Відповідно до Цивільного кодексу України:
ч.3 ст.11. Цивільні права та обов`язки можуть виникати безпосередньо з актів цивільного законодавства.
ч.1, 2 ст.509. Зобов`язанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов`язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматися від вчинення певної дії (негативне зобов`язання), а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку. Зобов`язання виникають з підстав, встановлених статтею 11 цього Кодексу;
ст.525. Одностороння відмова від зобов`язання або одностороння зміна його умов не допускається, якщо інше не встановлено договором або законом;
ст.526. Зобов`язання повинні виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться;
ст.530. Якщо у зобов`язанні встановлений строк (термін) його виконання, то воно підлягає виконанню у цей строк (термін). Зобов`язання, строк (термін) виконання якого визначений вказівкою на подію, яка неминуче має настати, підлягає виконанню з настанням цієї події. Якщо строк (термін) виконання боржником обов`язку не встановлений або визначений моментом пред`явлення вимоги, кредитор має право вимагати його виконання у будь-який час. Боржник повинен виконати такий обов`язок у семиденний строк від дня пред`явлення вимоги, якщо обов`язок негайного виконання не випливає із договору або актів цивільного законодавства;
ст.599. Зобов`язання припиняється виконанням, проведеним належним чином;
ст.610. Порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання);
ст.611. У разі порушення зобов`язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом; 
Згідно із Господарським кодексом України:
ст.193. Суб`єкти господарювання та інші учасники господарських відносин повинні виконувати господарські зобов`язання належним чином відповідно до закону, інших правових актів, договору, а за відсутності конкретних вимог щодо виконання зобов`язання - відповідно до вимог, що у певних умовах звичайно ставляться.
Прокурор заявляє, що відповідач безпідставно утримує 405592,72 грн коштів, які останній мав внести в місцевий бюджет як пайова участь (плата) в розвиток інженерних та соціальних комунікацій міста (з урахуванням своєї заяви про зменшення розміру позовних вимог). 
13.03.2025 прокурор звернувся з листом в Черкаську міську раду з запитом щодо надходження коштів в міський бюджет від забудовника ТОВ "Класікбудінвест" та щодо надання розрахунку грошового розміру пайової участі останнього (том 1 а.с. 37-39). 
11.04.2025 виконком міської ради повідомив прокуратуру щодо направлення листа на адресу ТОВ "Класікбудінвест" з вимогою внесення грошової плати в розмірі пайової участі на розвиток інфраструктури міста при забудові ділянки по вул. Дахнівська Січ, 1а в м. Черкаси (том 1 а.с. 40). 
Лист виконкому Черкаської міської ради скеровано на адресу ТОВ "Класікбудінвест" (том 1 а.с. 41).
Без отримання відповіді забудовника, без оцінки його пояснень та доводів щодо невнесення плати на розвиток інженерної інфраструктури міста вже 15.05.2025 прокурор звернувся в Господарський суд Черкаської області з позовними вимогами про стягнення з відповідача (ТОВ) 477902 грн безпідставно збережених коштів пайової участі в дохід місцевого бюджету (том 1 а.с. 1-13), навіть не отримавши доказів реагування ТОВ "Класікбудінвест" на вимоги позивача, позбавивши права сторін на врегулювання спору в позасудовому/досудовому порядку, підмінивши собою орган місцевого самоврядування у спірних відносинах та порушивши принципи рівноваги господарського інтересу у спірних публічних правовідносинах міської ради та суб`єкта господарювання, втрутившись без достатніх підстав у дискреційні повноваження Черкаської міської ради. 
Натомість з матеріалів справи не вбачається, що:
- юридична особа (забудовник) ухилилась від укладання договору з органом місцевого самоврядування щодо внесення пайової участі на розвиток інженерної мережі міста; 
- між сторонами наявний спір щодо внесення коштів (розміру) пайової участі в розвиток інженерної інфраструктури міста.
В зв`язку з цим суд вказує, що: 
Відповідачем обґрунтовано, своєчасно та підставно отримані від КП "Черкасиводоканал" технічні умови до централізованих систем водопостачання та водовідведення міста Черкаси (від 23.08.2016, том 1 а.с. 92-93);
Відповідач самостійно за власний кошт своїми силами побудував, ввів в експлуатацію та безоплатно передав громаді міста на баланс КП "Черкасиводоканал" закінчену комунікацію - водопровідну мережу по вул. Канівській, Лісницькій, Короля Данила, Михайла Брайчевського – від вул. Вікентія Хвойки до вул. Дахнівська Січ, 20 у м. Черкаси (том 1 а.с. 96); 
Черкаська міська рада своїм рішенням від 22.05.2025 №79-7 прийняла безоплатно у власність громади побудований водогін (вартістю 3601200 грн) - як внесок до статутного фонду КП "Черкасиводоканал" (том 1 а.с. 98);
Акт про передачу водогону як закінченої інженерної комунікації – підписано повноважними представниками забудовника, органу місцевого самоврядування та експлуатуючої організації 09.06.2025 – без зауважень та застережень одна до одної (том 1 а.с. 99);
Черкаська міська рада своїм "Положенням про порядок залучення та встановлення розміру пайової участі у розвиток інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури м. Черкаси" передбачила передачу у власність міста комунікацій, побудованих в розвиток інфраструктури міста з можливим відшкодуванням різниці коштів у разі, якщо кошторисна вартість мереж інфраструктури перевищує розмір пайової участі замовника у розвитку інфраструктури м. Черкаси (розділ 3 Положення, том 1 а.с. 102 зворот).
Суд зазначає правові позиції щодо підставності спору, оскільки в інший спосіб вирішення спірної ситуації неможливе:
Постанова КЦС ВС від 22.10.2025 у справі №722/1520/23 (провадження № 61-9018св25). Позиція Верховного Суду:
Юрисдикція судів поширюється на будь-який юридичний спір та будь-яке кримінальне обвинувачення. У передбачених законом випадках суди розглядають також інші справи (частина третя статті 124 Конституції України).
Право на доступ до суду реалізується на підставах і в порядку, встановлених законом. Кожний із процесуальних кодексів встановлює обмеження щодо кола питань, які можуть бути вирішені в межах відповідних судових процедур. Зазначені обмеження спрямовані на дотримання оптимального балансу між правом людини на судовий захист і принципами юридичної визначеності, ефективності й оперативності судового процесу.
При виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду (частина четверта статті 263 ЦПК України).
У постанові Великої Палати Верховного Суду від 30 червня 2020 року в справі № 333/6816/17 (провадження № 14-87цс20) зроблено висновок, що:
"ефективний захист порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів позивача у цивільному процесі можливий за умови, що такі права, свободи чи інтереси справді порушені, а позивач використовує цивільне судочинство саме для такого захисту, а не з іншою метою. Не відповідатиме завданням цивільного судочинства звернення до суду з позовом, спрямованим на оцінювання доказів, зібраних в інших справах, на предмет їх належності та допустимості, або з метою створення підстав для звільнення від доказування в іншій справі (для встановлення у судовому рішенні обставин, які би не потрібно було надалі доказувати під час розгляду іншої справи).
Право на доступ до суду не є абсолютним. Воно може підлягати дозволеним за змістом обмеженням, зокрема, щодо умов, за яких суд повноважний розглядати позовну заяву. Такі обмеження не можуть шкодити самій суті права доступу до суду, мають переслідувати легітимну мету, а також має бути обґрунтована пропорційність між застосованими засобами та поставленою метою. Відсутність у позивача юридичної можливості спростувати інформацію, відображену у довідці, поза межами кримінального процесу є легітимним обмеженням, покликаним забезпечити юридичну визначеність у застосуванні норм процесуального права. Таке обмеження не шкодить суті права на доступ до суду та є пропорційним означеній меті. Остання досягається гарантуванням того, що аргументи позивача про недостовірність відповідної інформації має перевірити суд у кримінальному провадженні, в якому дані, зафіксовані у довідці, є доказом".
У постанові Великої Палати Верховного Суду від 07 липня 2020 року в справі № 438/610/14-ц (провадження № 14-577цс19) вказано, що:
"Завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави. Суд та учасники судового процесу зобов`язані керуватися завданням цивільного судочинства, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі (частина перша та друга статті 2 ЦПК України).
Суд визначає в межах, встановлених цим Кодексом, порядок здійснення провадження у справі відповідно до принципу пропорційності, враховуючи: завдання цивільного судочинства; забезпечення розумного балансу між приватними й публічними інтересами; особливості предмета спору; ціну позову; складність справи; значення розгляду справи для сторін, час, необхідний для вчинення тих чи інших дій, розмір судових витрат, пов`язаних із відповідними процесуальними діями, тощо (частина перша статті 11 ЦПК України).
Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення (частина друга статті 77 ЦПК України).
У відзиві відповідач викладає заперечення проти позову (частина перша статті 178 ЦПК України).
Недодержання сторонами письмової форми правочину, яка встановлена законом, не має наслідком його недійсність, крім випадків, встановлених законом (абзац 1 частини першої статті 218 ЦК України).
Заперечення однією із сторін факту вчинення правочину або оспорювання окремих його частин може доводитися письмовими доказами, засобами аудіо-, відеозапису та іншими доказами. Рішення суду не може ґрунтуватися на свідченнях свідків (абзац 2 частини першої статті 218 ЦК України)….
У пункті 5 частини третьої статті 2 ЦПК України вказано, що основною засадою (принципом) цивільного судочинства є, зокрема, диспозитивність.
Диспозитивність - один з основних принципів судочинства, на підставі якого особа (зокрема, позивач чи відповідач), самостійно вирішує, чи оскаржувати рішення суду першої інстанції в апеляційному порядку та в яких межах.
Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом (частина друга статті 12 ЦПК України).
Суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках (частина перша статті 13 ЦПК України)…."
Підсумовуючи викладене з оцінкою поданих прокурором доказів в їх сукупності, суд переконаний, що у суду відсутні правові підстави для задоволення позовних вимог, оскільки вимоги прокурора та позивача не ґрунтуються на первинних належних доказах порушення прав позивача щодо плати на розвиток інженерної інфрастурктури міста, адже відповідачем власним коштом вже побудована, передана у власність громади міста та прийнята в експлуатацію інженерна комунікація (водогін в окремому районі міста) вартістю 3601200 грн, що в 8,88 разів перевищує суму грошової вимоги, визначену прокурором до стягнення за даним позовом та порушує рівновагу господарського інтересу та ставить відповідача в нерівні умови з іншими учасниками ринку капітального будівництва України, адже:
А) Прокурор через призму господарських зобов`язань намагається покласти на відповідача надмірний фінансовий тягар зобовязань у виді додаткового стягнення коштів на розвиток інженерної інфраструктури міста понад самостійно побудовану відповідачем за власний кошт та ресурс та передану у власність та експлуатацію місту цілісну інженерну комунікацію - водогін вартістю 3,601 млн грн, що має розцінюватись судом як надмірно формальний підхід прокурора до врегулювання сталих суспільних відносин, що виникають з вимог Закону; 
Б) Суд також враховує, що прокурор перебрав на себе функції позивача у спірних відносинах, оскільки: 
- вимога щодо внесення пайової участі направлена позивачем відповідачеві 11.04.2025 (том 1 а.с. 41),
- а вже 15.05.2025 судом зареєстрований позов прокурора про примусове стягнення заборгованості з відповідача перед позивачем (том 1 а.с. 1), позбавивши відповідача можливості подати заперчення чи врегулювати даний спір до звернення з позовом в суд, що порушує рівновагу господарського інтересу сторін; 
В) прокурор створив перекос права при зверненні з позовом, адже застосував примус до відповідача від імені держави у спірних господарських відносинах. Суб`єкт господарювання (відповідач) в даному випадку виступає як слабша сторона. Однак всі організаційні/адміністративні/розпорядчі недоліки роботи та дії органу місцевого самоврядування не можуть вирішуватися та виправлятися за рахунок слабшої сторони (в даному випадку відповідача - як суб`єкта господарювання та забудовника);
Г) вартість побудованої відповідачем та переданої місту інженерної комунікації (водогону) вже внесений у статутний фонд експлуатуючої організації - КП "Черкасиводоканал". Тобто громада міста вже безоплатно отримала реальний і вагомий актив у виді розвитку та побудови інженерної мережі міста Черкаси. 
Суд звертає увагу, що відповідно до ст.ст.74, 76-79 Господарського процесуального кодексу України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень. Докази подаються сторонами та іншими учасниками судового процесу. Господарський суд приймає тільки ті докази, які мають значення для справи. Обставини справи, які відповідно до законодавства повинні бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватись іншими засобами доказування. Обов`язок доказування слід розуміти як закріплену в процесуальному та матеріальному законодавстві міру належної поведінки особи, що бере участь у судовому процесі, із збирання та надання доказів для підтвердження свого суб`єктивного права.
Обґрунтування належності способу захисту у спірних правовідносинах 
Правом на звернення до суду за захистом наділена особа в разі порушення, невизнання або оспорювання саме належних їй прав, свобод чи інтересів, а також у разі звернення до суду органів і осіб, уповноважених захищати права, свободи та інтереси інших осіб або державні та суспільні інтереси. 
Здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором. 
У разі порушення (невизнання, оспорювання) суб`єктивного цивільного права чи інтересу у потерпілої особи виникає право на застосування конкретного способу захисту. Цим правом на застосування певного способу захисту і є права, які існують у рамках захисних правовідносин. Тобто спосіб захисту реалізується через суб`єктивне цивільне право, яке виникає та існує в рамках захисних правовідносин (зобов`язань). 
Під способами захисту суб`єктивних прав розуміють закріплені законом матеріально-правові заходи охоронного характеру, за допомогою яких проводиться поновлення (визнання) порушених (оспорюваних) прав і вплив на правопорушника (п.5.5 постанови Великої Палати Верховного Суду від 22.08.2018 у справі № 925/1265/16). 
Водночас під ефективним засобом (способом) слід розуміти такий, що спричиняє потрібні результати, наслідки, тобто матиме найбільший ефект по відновленню відповідних прав, свобод та інтересів на стільки, на скільки це можливо. 
Суд при прийнятті рішення також враховує та розділяє правові висновки, викладені в Постанові КЦС ВС від 21.08.2024 №462/7300/20 (61-3945св24): виконуючи завдання цивільного судочинства, окрім основних принципів: справедливості, добросовісності, розумності, суд керується аксіомою цивільного судочинства: "PLACUIT IN OMNIBUS REBUS PRAECIPUUM ESSE IUSTITIAE AEQUITATISQUE QUAM STRICTI IURIUS RATIONEM" яка означає "у всіх юридичних справах правосуддя й справедливість мають перевагу перед строгим розумінням права". Справедливість судового розгляду повинна знаходити свою реалізацію у здійсненні судом правосуддя без формального підходу до розгляд кожної конкретної справи. 
Суд враховує правові висновки постанови КЦС ВС від 23.10.2024 у справі №753/25081/21 (61-8693св), що цивільна справа має бути вирішена з урахуванням балансу вірогідностей. Суд повинен вирішити, чи існує вірогідність того, що на підставі наданих доказів а також правдивості твердження заявника, вимога цього заявника заслуговує на довіру. 
За вказаних обставин суд вважає, що прокурором не доведено порушення відповідачем прав позивача, тому в задоволенні позову належить відмовити з мотивів безпідставності, необґрунтованості та недоведеності вимог. 
Законом України №475/97 від 17.07.1997 ратифіковано Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод від 04.11.1950 (далі - Конвенція) та Перший протокол до Конвенції, а відтак в силу статті 9 Конституції України вони є частиною національного законодавства України.
Згідно зі ст.17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини" суди застосовують при розгляді справ Конвенцію та практику Європейського суду з прав людини як джерело права, згоду на застосування якого надано Верховною Радою України (п.4 ст.11 ГПК України): 
- принцип правової певності та юридичної визначеності, в тому числі недопустимість ревізування рішень судів, які набрали законної сили – з підстав бажання зацікавленої особи в переоцінці доказів (рішення "Агрокомплекс проти України" №23465/03 від 08.03.2012);
- принцип загальної оцінки судом відносин сторін та відсутності обов`язку суду давати оцінку кожній вимозі сторін (рішення "Серявін проти України" №4909/04 від 10.02.2010, рішення "Трофімчук проти України" №4241/03 від 28.10.2010); 
- принцип повноти та межі обґрунтування рішення судом в залежності від характеру рішення (рішення "Руїс Торіха проти Іспанії" від 09.12.1994, серія А, №303-А, п.29); 
- принцип поваги до права на володіння своїм майном (рішення "Желтяков проти України" №4994/04 від 09.09.2011).
Відповідно до п.3 ч.4 ст.129 Господарського процесуального кодексу України судові витрати у разі відмови в позові покладаються на прокурора та не стягуються. 
Суд в даному засіданні не розглядає питання повернення прокурору надмірно сплаченого судового збору при зменшенні позовних вимог. 
Керуючись ст.ст.129, 232, 233, 236-241 Господарського процесуального кодексу України, господарський суд
ВИРІШИВ:
В задоволенні позову заступника керівника Черкаської окружної прокуратури в інтересах держави у особі Черкаської міської ради, м.Черкаси, вул.Б.Вишневецького,36, код ЄДРПОУ 25212542
до Товариства з обмеженою відповідальністю "Класікбудінвест", м.Черкаси, вул.Євгена Кухарця, 8, код ЄДРПОУ 34923954
про стягнення 405592,72 грн безпідставно збережених грошових коштів пайової участі у розвитку інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури міста – відмовити повністю. 
Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. Рішення суду може бути оскаржене безпосередньо до Північного апеляційного господарського суду в порядку та у строки, встановлені статтями 256-258 та п.17.5 розділу ХІ Перехідні положення Господарського процесуального кодексу України.
Повне рішення складено та підписано 19.05.2026.

Суддя Г.М.Скиба