УХВАЛА

29 квітня 2026 року 
м. Київ

cправа № 910/10919/24 

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного господарського суду:
Малашенкової Т.М. (головуючої), Бенедисюка І.М., Власова Ю.Л.,

розглянувши матеріали касаційної скарги Приватного виконавця виконавчого округу міста Києва Бокатової Таміли Юріївни
на ухвалу Господарського суду міста Києва від 02.02.2026 (про відмову у задоволенні заяви про звернення стягнення на грошові кошти)
та постанову Північного апеляційного господарського суду від 24.03.2026 

у справі за первісним позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Агроснаб Дніпро»
до Товариства з обмеженою відповідальністю «Агро-Кор»
про стягнення 625 256,68 грн
та за зустрічним позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Агро-Кор»,
до Товариства з обмеженою відповідальністю «Агроснаб Дніпро»
про стягнення 287 456,57 грн,
особа, яка має заборгованість перед боржником - ОСОБА_1 ,

ВСТАНОВИВ:

Приватний виконавець виконавчого округу міста Києва Бокатова Таміла Юріївна (далі - ПВ Бокатова Т.Ю., скаржник) 09.04.2026 через Електронний суд звернулася до Верховного Суду з касаційною скаргою в якій просить, зокрема, скасувати ухвалу Господарського суду міста Києва від 02.02.2026 про відмову у задоволенні заяви про звернення стягнення на грошові кошти та постанову Північного апеляційного господарського суду від 24.03.2026 у справі №910/10919/24 (повний текст постанови складено 25.03.2026); заяву ПВ Бокатової Т.Ю. про звернення стягнення на грошові кошти, які належать особі, яка має заборгованість перед боржником, у справі №910/10919/24 - задовольнити в повному обсязі. Крім того, у касаційній скарзі міститься клопотання про розгляд справи у судовому засіданні з повідомленням учасників справи.
Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 10.04.2026 для розгляду справи №910/10919/24 визначено колегію суддів у складі: Малашенкової Т.М. (головуючої), Бенедисюка І.М., Власова Ю.Л.
Так, предметом касаційного оскарження є ухвала Господарського суду міста Києва від 02.02.2026, яка залишена без змін постановою Північного апеляційного господарського суду від 24.03.2026 у справі №910/10919/24, за наслідком розгляду заяви ПВ Бокатової Т.Ю. про звернення стягнення на грошові кошти, що належать іншій особі, яка має заборгованість перед боржником.
Згідно з пунктом 2 частини першої статті 287 Господарського процесуального кодексу України (далі - ГПК України) учасники справи, а також особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, інтереси та (або) обов`язки, мають право подати касаційну скаргу на ухвали суду першої інстанції, зазначені в пунктах 3, 6, 7, 13, 14, 21, 25, 26, 28, 30 частини першої статті 255 цього Кодексу, після їх перегляду в апеляційному порядку.
Відповідно до пункту 28 частини першої статті 255 ГПК України окремо від рішення суду першої інстанції може бути оскаржена в апеляційному порядку ухвала суду першої інстанції, зокрема, про звернення стягнення на грошові кошти, що належать іншим особам, чи нерухоме майно, право власності на яке не зареєстровано в установленому законом порядку.
Згідно з пунктом 5 частини другої статті 290 ГПК України у касаційній скарзі повинно бути зазначено підставу (підстави), на якій (яких) подається касаційна скарга з визначенням передбаченої (передбачених) статтею 287 цього Кодексу підстави (підстав).
Відповідно до частини четвертої статті 294 ГПК України в ухвалі про відкриття касаційного провадження зазначаються підстава (підстави) відкриття касаційного провадження та строк для подання учасниками справи відзиву на касаційну скаргу.
У касаційній скарзі ПВ Бокатова Т.Ю. визначає підставу касаційного оскарження судового рішення, передбачену абзацом 2 частини другої статті 287 ГПК України зазначає, що судами попередніх інстанцій було неправильно застосовано статтю 53 Закону України «Про виконавче провадження» та статтю 336 ГПК України, які встановлюють спеціальний порядок звернення стягнення на грошові кошти, що належать боржнику від інших осіб, та зобов`язують суд надати власну оцінку наявним доказам заборгованості; також зазначає про порушення судами положення частини десятої статті 81 ГПК України, у зв`язку із незастосуванням передбачених законом наслідків ухилення боржника та заінтересованої особи від подання витребуваних доказів;
наводить відповідні постанови Верховного Суду від 05.08.2025 і від 03.12.2025 у справі №910/4765/22, від 20.11.2023 у справі №920/347/22, які, на думку скаржника, підтверджують його позицію та ухвалені за подібних обставин.
З огляду на викладене касаційна скарга ПВ Бокатової Т.Ю. подана із додержанням вимог пункту 5 частини другої статті 290 ГПК України.
Отже, на момент відкриття касаційного провадження доводи касаційної скарги не є очевидно неприйнятними, а відтак подані матеріали достатні для касаційного розгляду на підставі абзацу 2 частини другої статті 287 ГПК України.
Касаційна скарга подана в межах строку на касаційне оскарження постанови у цій справі, ураховуючи дату прийняття та складання повного її тексту.
Щодо клопотання про розгляд справи у судовому засіданні з повідомленням учасників справи.
У викладеному у касаційній скарзі клопотанні, із посиланням на приписи частини п`ятої, шостої статті 301 ГПК України, скаржник просить розглянути касаційну скаргу у судовому засіданні з повідомленням (викликом) учасників справи, в обґрунтування якого зазначає про те, що справа порушує питання, які мають значення для єдності судової практики щодо застосування статті 336 ГПК України та частини десятої статті 81 ГПК України у їх співвідношенні; потребує заслуховування пояснень учасників справи; предметом заяви є звернення стягнення на грошові кошти ОСОБА_1 , яка не є учасником основного спору, що додатково обумовлює необхідність ретельного дослідження обставин і заслуховування позицій усіх учасників. 
Розглянувши наведене клопотання, колегія суддів відмовляє у його задоволенні з огляду на таке. 
Порядок розгляду касаційної скарги врегульовано статтею 301 ГПК України, згідно з частиною першою якої у суді касаційної інстанції скарга розглядається за правилами розгляду справи судом першої інстанції в порядку спрощеного позовного провадження з урахуванням положень статті 300 цього Кодексу. 
Водночас відповідно до частин першої, другої статті 300 ГПК України, якою встановлено межі розгляду справи судом касаційної інстанції, переглядаючи у касаційному порядку судові рішення, суд касаційної інстанції в межах доводів та вимог касаційної скарги, які стали підставою для відкриття касаційного провадження, та на підставі встановлених фактичних обставин справи перевіряє правильність застосування судом першої чи апеляційної інстанції норм матеріального і процесуального права. Суд касаційної інстанції не має права встановлювати або вважати доведеними обставини, що не були встановлені у рішенні або постанові суду чи відхилені ним, вирішувати питання про достовірність того чи іншого доказу, про перевагу одних доказів над іншими, збирати чи приймати до розгляду нові докази або додатково перевіряти докази.
Згідно з частиною п`ятою статті 301 ГПК України перегляд ухвал суду першої та апеляційної інстанцій (крім ухвал, якими закінчено розгляд справи) здійснюється судом касаційної інстанції без повідомлення учасників справи.
Відповідно до частини шостої статті 301 ГПК України з урахуванням конкретних обставин справи суд касаційної інстанції може розглянути касаційні скарги, зазначені у частинах четвертій і п`ятій цієї статті, у судовому засіданні з повідомленням (викликом) учасників справи.
Частиною тринадцятою статті 8 ГПК України унормовано, що розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами, якщо цим Кодексом не передбачено повідомлення учасників справи. У такому випадку судове засідання не проводиться.
Отже, за загальним правилом перегляд ухвал суду першої та апеляційної інстанцій у касаційному порядку проводиться в порядку письмового провадження, без виклику учасників справи, за наявними у справі матеріалами. 
З огляду на те, що судом касаційної інстанції переглядатиметься ухвала Господарського суду міста Києва від 02.02.2026 (про відмову у задоволенні заяви про звернення стягнення на грошові кошти), яка залишена без змін постановою Північного апеляційного господарського суду від 24.03.2026 у справі №910/10919/24, Суд констатує, що перегляд оскаржених рішень має здійснюватися без повідомлення / виклику учасників справи у порядку письмового провадження за наявними у ній матеріалами.
При цьому, виходячи з меж розгляду справи судом касаційної інстанції, колегія суддів не вбачає питань, які не можна було б вирішити шляхом дослідження матеріалів справи і які б вимагали заслуховування пояснень учасників справи у касаційному суді. Заявлене клопотання не містить вмотивованих доводів щодо необхідності заслуховування пояснень та позицій учасників справи, а також не містить аргументів необхідності участі сторін у судовому засіданні. 
Разом з тим колегія суддів звертає увагу на положення статей 161, 169, 295 ГПК України, якими нормативно визначено можливість подання до суду своїх аргументів, пояснень, міркувань щодо процесуальних питань, а також відзиву на касаційну скаргу в письмовій формі.
Зважаючи на викладене, у задоволенні клопотання про розгляд цієї справи у судовому засіданні з повідомленням учасників справи необхідно відмовити та призначити її до розгляду в письмовому провадженні за наявними матеріалами.
Ураховуючи доводи касаційної скарги, які не є очевидно неприйнятними, письмову форму матеріалів справи №910/10919/24, з огляду на технічний стан функціонування та наповнення Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи на момент прийняття ухвали, Суд доходить висновку про необхідність витребування матеріалів справи у порядку, передбаченому підпунктом 17.10 підпункту 17 пункту 1 розділу XI «Перехідні положення» ГПК України. 
Керуючись статтями 8, 174, 234, 235, 287, 290, 294, 301, 314 ГПК України, Верховний Суд

ПОСТАНОВИВ:

1. Відкрити касаційне провадження у справі №910/10919/24 за касаційною скаргою Приватного виконавця виконавчого округу міста Києва Бокатової Таміли Юріївни на ухвалу Господарського суду міста Києва від 02.02.2026 та постанову Північного апеляційного господарського суду від 24.03.2026 у порядку письмового провадження без повідомлення учасників справи.
2. Інші учасники справи мають право подати відзив на касаційну скаргу до 14 травня 2026 року до Верховного Суду Касаційного господарського суду шляхом надсилання / подання процесуальних документів через Електронний кабінет в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі або її окремих підсистем (модулів), що забезпечує обмін документами. Реєстрація електронного кабінету в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі) не позбавляє права на подання документів у паперовій формі. Відсутність відзиву на касаційну скаргу не перешкоджає перегляду судового рішення. 
3. Відмовити у задоволенні клопотання Приватного виконавця виконавчого округу міста Києва Бокатової Таміли Юріївни про розгляд справи у судовому засіданні з повідомленням учасників.
4. Витребувати матеріали справи №910/10919/24 Господарського суду міста Києва за первісним позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Агроснаб Дніпро» до Товариства з обмеженою відповідальністю «Агро-Кор» про стягнення 625 256,68 грн та за зустрічним позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Агро-Кор», до Товариства з обмеженою відповідальністю «Агроснаб Дніпро» про стягнення 287 456,57 грн, особа, яка має заборгованість перед боржником - ОСОБА_1 у порядку передбаченому підпунктом 17.10 підпункту 17 пункту 1 розділу XI «Перехідні положення» ГПК України.
5. Копії ухвали надіслати до Господарського суду міста Києва та Північного апеляційного господарського суду для виконання.
Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддями та оскарженню не підлягає.

Суддя Т. Малашенкова

Суддя І. Бенедисюк

Суддя Ю. Власов