Справа № 214/1627/26 Провадження № 2/478/351/2026 	

Р і ш е н н я
І м е н е м У к р а ї н и

23 червня 2026 року смт. Казанка
Казанківський районний суд Миколаївської області, в складі: 
головуючої судді Томашевський О.О.
за участю:
секретаря Шинкарюка М.О.
розглянувши у відкритому судовому засіданні, в порядку спрощеного провадження, в залі суду с-ща Казанка, цивільну справу Акціонерного товариства «Акцент-Банк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором,
встановив:
У лютому 2026 року АТ «Акцент-Банк» звернулося до Саксаганського районного суду м. Кривого рогу з позовною заявою до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором б/н від 05.07.2024 року, де просило стягнути з відповідача заборгованість в розмірі 23 005,71 грн, з яких 18 663,71 грн – заборгованість за кредитом, 3 942,00 грн. - заборгованість по відсоткам, 400,00 грн - пені та судові витрати. 
В обґрунтування позову зазначено, що 05 липня 2024 року між АТ «АКЦЕНТ-БАНК» та ОСОБА_1 укладено договір про надання банківських послуг шляхом підписання відповідачем анкети-заяви про приєднання до Умов та Правил надання банківських послуг в АТ «А-Банк», за умовами якого банк надав позичальнику кредит у вигляді встановленого кредитного ліміту на картковий рахунок зі сплатою процентів за користування кредитом у розмірі 40,80% на рік від суми залишку заборгованості за кредитом та видано кредитну картку.
Взятий на себе обов`язок банк виконав належним чином, в той час як позичальник ОСОБА_1 належним чином своїх договірних зобов`язань не дотримався, у зв`язку із чим утворилась заборгованість за вказаним договором в загальному розмірі 23 005,71 грн, з яких 18 663,71 грн – заборгованість за кредитом, 3 942,00 грн. - заборгованість по відсоткам, 400,00 грн - пені.
На підставі викладеного, позивач просив стягнути з відповідача заборгованість за кредитним договором у розмірі 23 005,71 грн, з яких 18 663,71 грн – заборгованість за кредитом, 3 942,00 грн. - заборгованість по відсоткам, 400,00 грн - пені та судові витрати в розмірі 2662 грн 40 коп. 
Ухвалою Саксаганського районного суду м. Кривого рогу від 26.02.2026 року матеріали цивільної справи було передано для розгляду до Казанківського районного суду Миколаївської області в порядку підсудності.
Ухвалою Казанківського районного суду Миколаївської області від 06 квітня 2026 року відкрито провадження у справі, постановлено проводити розгляд справи в порядку спрощеного позовного провадження з викликом сторін.
Представник позивача АТ «АКЦЕНТ-БАНК» в судове засідання не з`явився, але згідно заявленого у позові клопотання, останній просить справу розглядати без його участі та не заперечує проти заочного розгляду справи.
Відповідач ОСОБА_1 у судове засідання не з`явився, про дату, час і місце судового засідання повідомлявся належним чином, про причини неявки суду не повідомив. Жодних клопотань про відкладення судового засідання не надходило.
23 червня 2026 року на адресу суду надійшов відзив відповідача на позовну заяву згідно якого ним визнаються позовні вимоги частково. Відповідач не погоджується із правомірністю нарахування йому пені та просить суд звільнити його від сплати судового збору та розстрочити виконання рішення суду строком на 36 місяців. 
З огляду на ч. 1 ст. 223 ЦПК України, суд вважає, що неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце судового засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті.
Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.
Дослідивши письмові докази та матеріали справи, судом встановлено наступне.
Як убачається з матеріалів справи, 05.07.2024 між позивачем та відповідачем було укладено договір б/н у вигляді Анкети-Заяви про приєднання до Умов та Правил надання банківських послуг в АТ «А-Банк» та заяви на відкриття, ведення поточного рахунку та встановлення кредитного ліміту за карткою/рахунком від 05.07.2024 року за умовами якої відповідач просив банк відкрити поточний рахунок та видати йому кредитну картку зі встановленням кредитного ліміту до 200 000,00 грн із встановленням пільгового періоду користування кредитом до 62 днів за ставкою 0,000001%, а у разі виходу за пільговий період у розмірі процентної ставки - 3,4% на місяць, які сплачуються у вигляді щомісячного платежу. Анкета-заява та заяви на відкриття, ведення поточного рахунку та встановлення кредитного ліміту за карткою/рахунком від 05.07.2024 року підписані відповідачем особисто.
Як убачається з Паспорту споживчого кредиту, у пунктах 3, 4 визначено розмір кредитного ліміту, який складає до 200 000,00 грн, строк кредитування, який становить 240 місяців з правом автоматичного продовження, визначено спосіб кредитування, а саме, шляхом кредитування рахунку у вигляд встановленого кредитного ліміту на платіжну картку та відсотки (процентна ставка), за користування кредитними коштами, а саме: 0,000001% в пільговий період (до 62 днів з моменту виникнення заборгованості) та базова процентна ставка в розмірі 40,8% на рік, яка нараховується на максимальну суму заборгованості, за умови непогашення заборгованості в повному обсязі в пільговий період, тощо. 
Як убачається з довідки за картами б/н та б/д, відповідачу було відкрито рахунок № НОМЕР_1 та видано наступні картки: № НОМЕР_2 , строком дії до грудня місяця 2031 року та № НОМЕР_3 , строком дії до грудня місяця 2031 року.
З довідки за лімітами б/н та б/д убачається встановлення кредитного ліміту відповідачу на покупки, зняття готівки тощо як в Україні так і за її межами.
Дослідивши копію виписки по картці відповідача судом встановлено факт користування кредитними коштами відповідачем. 
Як убачається з наданого позивачем розрахунку заборгованості відповідача розмір заборгованості, станом на 07.02.2026 року складає 23 005,71 грн, з яких 18 663,71 грн – заборгованість за кредитом та 3 942,00 грн - заборгованість по відсоткам та 400,00 грн – заборгованість по пені.
Встановивши наведені обставини, суд враховує наступне.
За правилами статей 526, 530, 610 ЦК України зобов`язання має виконуватися належним чином у встановлений строк відповідно до умов договору та вимог чинного законодавства. Порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання).
У разі порушення зобов`язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом, зокрема: зміна умов зобов`язання; сплата неустойки; відшкодування збитків та моральної шкоди (ст. 611 ЦК України).
Частиною першою статті 1054 ЦК України визначено, що за кредитним договором банк або інша фінансова установа (кредитодавець) зобов`язується надати грошові кошти (кредит) позичальникові у розмірі та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов`язується повернути кредит та сплатити проценти.
За змістом частини першої статті 1049 ЦК України, позичальник зобов`язаний повернути позикодавцеві позику (грошові кошти у такій самій сумі або речі, визначені родовими ознаками, у такій самій кількості, такого самого роду та такої самої якості, що були передані йому позикодавцем) у строк та в порядку, що встановлені договором.
Статтею 628 ЦК України встановлено, що зміст договору становлять умови (пункти), визначені на розсуд сторін і погоджені ними, та умови, які є обов`язковими відповідно до актів цивільного законодавства.
Згідно зі статтею 638 цього ж Кодексу, що договір є укладеним, якщо сторони в належній формі досягли згоди з усіх істотних умов договору.
Істотними умовами договору є умови про предмет договору, умови, що визначені законом як істотні або є необхідними для договорів даного виду, а також усі ті умови, щодо яких за заявою хоча б однієї із сторін має бути досягнуто згоди.
За змістом статті 634 ЦК України договором приєднання є договір, умови якого встановлені однією із сторін у формулярах або інших стандартних формах, який може бути укладений лише шляхом приєднання другої сторони до запропонованого договору в цілому. 
Друга сторона не може запропонувати свої умови договору.
Відповідно до частин першої, другої статті 207 ЦК України правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо його зміст зафіксований в одному або кількох документах, у листах, телеграмах, якими обмінялися сторони. Правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо він підписаний його стороною (сторонами).
З матеріалів справи судом встановлено, що відповідач з метою отримання кредитних коштів звернувся до позивача із заявою, на підставі якої просив видати йому кредитну картку, встановивши кредитний ліміт, визначивши умови користування кредитом, розмір процентної ставки за користування кредитом, строк повернення кредиту та сплати процентів. З поданої відповідачем Анкети – Заяви вбачається, що відповідач приєднався до Умов та Правил надання банківських послуг. На виконання визначених сторонами умов, відповідач отримав кредитну картку та користувався кредитом в межах узгоджених між ним та банком тарифів, але через несвоєчасне повернення грошових коштів у відповідача виникла заборгованість перед банком.
Таким чином, суд приходить до висновку, що позивачем доведено та підтверджено належними і допустимими доказами факт укладання кредитного договору із відповідачем та наявність у останнього заборгованості за користування кредитомна суму 22 605,71 грн, яка складається із заборгованості за кредитом у розмірі 18 663,71 грн та заборгованості за відсотками у розмірі 3 942,00 грн у зв`язку з чим позовні вимоги підлягають задоволенню в цій частині. 
В той же час, суд не погоджується із правомірністю пред`явленої позивачем вимоги про стягнення з відповідача пені у розмірі 400,00 грн з огляду на наступне.
Так, зі змісту пункту 18 Прикінцевих та перехідних положень ЦК України вбачається, що у період дії в Україні воєнного, надзвичайного стану та у тридцяти денний строк після його припинення або скасування у разі прострочення позичальником виконання грошового зобов`язання за договором, відповідно до якого позичальнику було надано кредит (позику) банком або іншим кредитодавцем (позикодавцем), позичальник звільняється від відповідальності, визначеної статтею 625 цього Кодексу, а також від обов`язку сплати на користь кредитодавця (позикодавця) неустойки (штрафу, пені) за таке прострочення. Установлено, що неустойка (штраф, пеня) та інші платежі, сплата яких передбачена відповідними договорами, нараховані включно з 24 лютого 2022 року за прострочення виконання (невиконання, часткове виконання) за такими договорами, підлягають списанню кредитодавцем (позикодавцем).
Відповідно до Указу Президента України від 24.02.2022 року № 64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні» з 05 год. 30 хв. 24.02.2022 року в Україні введено воєнний стан, який у подальшому був неодноразово продовжений Указами Президента України із затвердженням відповідними Законами України та діє безперервно до теперішнього часу.
Кредитний договір сторонамибуло укладено 05.07.2024 року, в період дії воєнного стану в Україні, що прямо забороняло проводити нарахування відповідачу пені за простроченим кредитом. 
Виходячи з цього, суд вважає, що підстави для стягнення з відповідача пені за кредитним договором від 05.07.2024 року б/н відсутні.
Розглянувши клопотання відповідача щодо звільнення його від сплати судового збору та розстрочення виконання рішення, суд приходить до висновку щодо можливості його задоволення частково.
Так, зі змісту частин першої та третьої статті 136 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк у порядку, передбаченому законом, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі. З підстав, зазначених у частині першій цієї статті, суд у порядку, передбаченому законом, може зменшити розмір належних до сплати судових витрат, пов`язаних з розглядом справи, або звільнити від їх сплати.
Зі змісту частини першої та частини другої статті 8 Закону України «Про судовий збір» визначено, що враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі, а також суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати за таких умов: 
1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу за попередній календарний рік фізичної особи, яка подає позовну заяву, іншу заяву, скаргу, апеляційну чи касаційну скаргу; або
2) особами, які подають позовну заяву, іншу заяву, скаргу, апеляційну чи касаційну скаргу, є:
а) військовослужбовці;
б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів;
в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю;
г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї;
ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або
3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю; або
4) заявником (позивачем) у межах справи про банкрутство (неплатоспроможність) є юридична або фізична особа, у тому числі фізична особа - підприємець, яка перебуває у судових процедурах розпорядження майном, санації або реструктуризації боргів, за клопотанням арбітражного керуючого (розпорядника майна, керуючого санацією, керуючого реструктуризацією) або боржника.
Як вбачається з доданих до відзиву документів, загальний щомісячний дохід відповідача протягом 2025 року складав не більше 1 000,00 грн, а за період січень – квітень 2026 року не більше 2161,75 грн.
Відповідно до наведеного суд вважає можливим розстрочити сплату відповідачем розміру заборгованості за кредитним договором. але не знаходить підстав для звільнення відповідача від сплати судового збору, оскільки відповідні умови для такого звільнення не встановлено. 
Щодо клопотання відповідача про розстрочення виконання рішення суду на 36 місяців у зв`язку із тяжким фінансовим станом, то суд враховує наступне.
Частиною першою статті 267 ЦПК України передбачено, що суд, який ухвалив рішення, може визначити порядок його виконання, надати відстрочення або розстрочення виконання, вжити заходів для забезпечення його виконання, про що зазначає в рішенні.
Частинами четвертою та п`ятою статті 435 ЦПК України, яка регламентує порядок відстрочення і розстрочення виконання судового рішення, зміну та встановлення способу і порядку його виконання (після набрання ним законної сили, тобто на стадії його виконання), передбачено, що вирішуючи питання про відстрочення чи розстрочення виконання судового рішення, суд також враховує: 1) ступінь вини відповідача у виникненні спору; 2) щодо фізичної особи - тяжке захворювання її самої або членів її сім`ї, її матеріальний стан; 3) стихійне лихо, інші надзвичайні події тощо; 
Розстрочка та відстрочення виконання судового рішення не може перевищувати одного року з дня ухвалення такого рішення, ухвали, постанови.
Таким чином, відстрочення та розстрочення не може перевищувати один рік та оскільки судом встановлено, що відповідач отримує незначний дохід протягом тривалого періоду, тому суд приходить до висновку про можливість застосування відносно відповідача розстрочення виконання грошового зобов`язання за кредитним договором на строк протягом одного року, починаючи з дати набрання рішенням суду законної сили.
Такий висновок суду відповідає засадам цивільного судочинства, передбаченим статтею 2 ЦПК України, а саме справедливому, неупередженому та своєчасному розгляду і вирішенню цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.
На підставі статті 141 ЦПК України з відповідача на користь позивача пропорційно задоволеним вимогам підлягає стягненню судовий збір в розмірі 2614,48 грн (2662,40 х 98,2 %).
Керуючись статтями 4,19,141,263-265 ЦПК України, суд
Ухвалив:
Позовні вимоги Акціонерного товариства «Акцент-Банк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором про стягнення заборгованості за кредитним договором задовольнити частково.
Стягнути з ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_4 ) на користь Акціонерного товариства «Акцент-Банк» (Дніпропетровська область, м. Дніпро, вул. Батумська, 11, ЄДРПОУ 14360080) заборгованість за договором № б/н від 05.07.2024 року у розмірі 22 605,71 грн, яка складається із заборгованості за кредитом у розмірі 18 663,71 грн та заборгованості за відсотками у розмірі 3 942,00 грн.
Стягнути з ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_4 ) на користь Акціонерного товариства «Акцент-Банк» (Дніпропетровська область, м. Дніпро, вул. Батумська, 11, ЄДРПОУ 14360080) судовий збір в розмірі 2614,48 грн.
У іншій частині позовних вимог Акціонерного товариства «Акцент-Банк» відмовити.
Виконання судового рішення розстрочити на строк один рік з дати набрання рішення суду законної сили зі сплатою присудженого на користь позивача розміру заборгованості у загальному розмірі 22 605,71 грн до стягнення рівними частинами щомісячно в розмірі по 1883 грн 81 до повного погашення суми в зазначений строк.
У разі невиконання ОСОБА_1 (боржником) добровільно судового рішення в частині розміру і строку розстрочки, - стягнути з ОСОБА_1 на користь Акціонерного товариства «Акцент-Банк» примусово суму заборгованості, яка залишатиметься несплаченою.
Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.
У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.
На рішення може бути подано апеляційну скаргу безпосередньо до Миколаївського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його складення.
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача, поданою протягом тридцяти днів з дня його складення.
У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення, заочне рішення може бути оскаржене відповідачем в загальному порядку.
Примірник судового рішення надіслати відповідачу ОСОБА_1  рекомендованим листом із повідомленням про вручення.
Повний текст судового рішення складено 23.06.2026 року.

Суддя