ТРЕТІЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А
і м е н е м У к р а ї н и

01 травня 2026 року 	м. Дніпро	справа № 340/3212/25	

Третій апеляційний адміністративний суд 
у складі колегії суддів: головуючого - судді Дурасової Ю.В. (доповідач),
суддів: Божко Л.А., Лукманової О.М., 
розглянувши в порядку письмового провадження в м.Дніпрі апеляційну скаргу Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Кіровоградській області
на рішення Кіровоградського окружного адміністративного суду від 27.11.2025 року (головуючий суддя Брегей Р.І.)
у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до відповідача Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Кіровоградській області про визнання протиправними дії і зобов`язання вчинити певні дії, 

В С Т А Н О В И В:

Позивач, ОСОБА_1 , 15.05.2025 року звернулась до Кіровоградського окружного адміністративного суду з позовом до відповідача Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Кіровоградській області, просила:
визнати протиправними дії відповідача стосовно виготовлення довідки про розмір грошового забезпечення для обчислення пенсії за грошовим забезпеченням станом на 01 січня 2023 року для її перерахунку з 01 лютого того ж року в частині включення до грошового забезпечення премії у розмірі 60%.
зобов`язати відповідача виготовити нову довідку і надіслати до Головного управління Пенсійного фонду України в Кіровоградській області, включивши до грошового забезпечення премію у розмірі 440%. 
Позов обґрунтовано тим, що складаючи довідку про розмір грошового забезпечення для перерахунку пенсії позивача на виконання рішення суду, відповідач не врахував розміри виплати премії особі, яка обіймає таку ж посаду як і він перед звільненням зі служби. 
Рішенням Кіровоградського окружного адміністративного суду від 27.11.2025 року позов - задоволено частково.
Визнано протиправними дії Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій в Кіровоградській області стосовно складання довідки про розмір грошового забезпечення ОСОБА_1 станом на 01 січня 2023 року від 01 грудня 2023 року в частині встановлення премії у розмірі 60%.
Зобов`язано Головне управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій в Кіровоградській області скласти і надіслати до Головного управління Пенсійного фонду України в Кіровоградській області довідку про розмір грошового забезпечення ОСОБА_1 станом на 01 січня 2023 року, зазначивши і премію у розмірі 165%.
Відмовлено у задоволенні позову в іншій частині вимог.
Не погодившись з рішенням суду першої інстанції відповідач подав апеляційну скаргу, просить скасувати рішення суду першої інстанції та ухвалити нове рішення про відмову у задоволенні позову в повному обсязі. Вказує, що мінімальні розміри складових грошового забезпечення військовослужбовців встановлено нормативно-правовим актом Уряду України. Відповідач зазначив, що розмір грошового забезпечення для перерахунку пенсії відповідає грошовому забезпеченню особи, яка обіймає таку ж посаду як і позивач перед звільненням зі служби.
Перевіривши законність та обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів апеляційної скарги, дослідивши матеріали справи та доводи апеляційної скарги, колегія суддів апеляційної інстанції зазначає про наступне. 
Судом першої інстанції встановлено, що з 2015 року позивачка перебуває на обліку в пенсійному органі, як пенсіонер по лінії Міністерства надзвичайних ситуацій України, і отримує пенсію на підставі Закону України “Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб” (а.с.23).
01 грудня 2023 року відповідач (Головне управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Кіровоградській області) склав довідку про грошове забезпечення станом на 01 січня того ж року для перерахунку пенсії ОСОБА_1 (а.с.7).
Довідку складено на виконання рішення Кіровоградського окружного адміністративного суду від 31 жовтня 2023 року у справі №340/5667/23. 
Вказаним рішенням с зобов`язав Головне управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Кіровоградській області підготувати та надати до пенсійного органу нову довідку про розмір грошового забезпечення ОСОБА_1 станом на 01 січня 2023 року, у відповідності до вимог статей 43 і 63 Закону України від 09.04.1992 № 2262-ХІІ “Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб”, положень постанови Кабінету Міністрів України від 30.08.2017 №704 “Про грошове забезпечення військовослужбовців, осіб рядового і начальницького складу та деяких інших осіб”, шляхом множення розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня 2023 року, на відповідний тарифний коефіцієнт згідно з додатками 1, 12, 13, 14 та обов`язковим зазначенням відомостей про розміри щомісячних додаткових видів грошового забезпечення (надбавки, доплати, підвищення) та премії, для здійснення обчислення та перерахунку з 01 лютого 2023 року основного розміру пенсії.
До складу грошового забезпечення включили: 
посадовий оклад; 
оклад за військовим званням; 
надбавку за вислугу років (45%); 
надбавку за особливості проходження служби (50%); 
премію (60%) (а.с.8).
Загальна сума грошового забезпечення становить 14697,75 грн.
За інформацією Управління 2, призначаючи пенсію вперше, врахували такі складові грошового забезпечення: 
посадовий оклад; 
оклад за військовим званням; 
надбавка за вислугу років (35%); 
надбавка за ВОВЗ (50%); 
100% надбавка; 
надбавка за ризик (25%); 
премія (165%) (а.с.30-31).
З урахуванням цих складових і у таких розмірах обчислили пенсію вперше.
Вислуга склала 22 роки 05 місяців 05 днів (а.с.26-28).
Відповідач повідомив, що особі, яка обіймає таку ж посаду, як позивач займав до звільнення, за січень 2023 року виплатили премію у розмірі 440% (а.с.43).
Позивач вважає протиправними дії відповідача щодо зменшення розміру грошового забезпечення для перерахунку пенсії позивача.
Суд першої інстанції позов задовольнив частково.
Досліджуючи правильність прийняття судом першої інстанції рішення, колегія суддів апеляційної інстанції вважає за необхідне дослідити ряд норм законодавства, що регулюють дані правовідносини та обставини справи. 
Стаття 19 Конституції України передбачає, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Згідно частини 3 статті 51 Закону встановлено, що перерахунок пенсій у зв`язку із зміною розміру хоча б одного з видів грошового забезпечення відповідних категорій військовослужбовців, осіб, які мають право на такий перерахунок згідно з цим Законом, або у зв`язку із введенням для зазначених категорій осіб нових щомісячних додаткових видів грошового забезпечення (надбавок, доплат, підвищень) та премій у розмірах, встановлених законодавством, не проведений з вини органів Пенсійного фонду України та/або державних органів, які видають довідки для перерахунку пенсії, провадиться з дати виникнення права на нього без обмеження строком.
Відповідно до приписів пункту 3 постанови Уряду України від 13 лютого 2008 року №45 “Про затвердження Порядку проведення перерахунку пенсій, призначених відповідно до Закону України “Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб”, та внесення змін до постанови Кабінету Міністрів України від 17 липня 1992 р. №393 Управління незалежно від волі позивача мало обов`язок надіслати до Управління 2 довідку про перерахунок пенсії у разі збільшення грошового забезпечення військовослужбовців.
Сутнісний зміст норм права вказує на непоширення строку звернення до суду щодо вимоги про зобов`язання виготовити (належним чином) довідку для перерахунку пенсії, оскільки мова про триваючу бездіяльність, яка не впливає (не звільняє) на виконання державою обов`язку стосовно сплати заборгованості з пенсії за минулий період (з дати виникнення права на перерахунок пенсії).
Такий правовий висновок поділяє і Верховний Суд (постанова від 12 грудня 2023 року у справі №380/1907/23).
Резолютивна частина рішення Кіровоградського окружного адміністративного суду, на підставі висновків якого Управління виготовило довідку для перерахунку пенсії.
“Зобов`язати Управління підготувати та надати до Управління 2 нову довідку про розмір грошового забезпечення ОСОБА_1 станом на 01 січня 2023 року, у відповідності до вимог статей 43 і 63 Закону України від 09.04.1992 № 2262-ХІІ “Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб”, положень постанови Кабінету Міністрів України від 30.08.2017 №704 “Про грошове забезпечення військовослужбовців, осіб рядового і начальницького складу та деяких інших осіб”, шляхом множення розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня 2023 року, на відповідний тарифний коефіцієнт згідно з додатками 1, 12, 13, 14 та обов`язковим зазначенням відомостей про розміри щомісячних додаткових видів грошового забезпечення (надбавки, доплати, підвищення) та премії, для здійснення обчислення та перерахунку з 01 лютого 2023 року основного розміру пенсії.”
Суд першої інстанції досліджував лише питання розмірів посадового окладу і окладу за військове (спеціальне) звання, та розглянув справу в межах позову, а саме щодо складання довідки для перерахунку пенсії в частині визначення такої складової грошового забезпечення як премії.
Відповідно, частини 4 статті 63 Закону встановлено, що усі призначені за цим Законом пенсії підлягають перерахунку у зв`язку з підвищенням грошового забезпечення відповідних категорій військовослужбовців, осіб, які мають право на пенсію за цим Законом, на умовах, у порядку та розмірах, передбачених Кабінетом Міністрів України.
Таким чином, підстава перерахунку пенсії – підвищення грошового забезпечення цілої категорії військовослужбовців, а не осіб, які обіймають посаду, котру займав пенсіонер до звільнення, на підставі виключно нормативно-правового акту Уряду України.
Підвищення може відбутись у такій площині: збільшення посадового окладу і окладу за військове (спеціальне) звання, суми яких враховуються при обчисленні надбавок й премії;
збільшення мінімального розміру надбавок і премії, якщо увійшли в грошове забезпечення, з якого обчислювалась пенсія вперше; 
встановлення нових обов`язкових видів складових грошового забезпечення; 
встановлення мінімального розміру надбавки і премії, що раніше не було визначено, якщо їх не виплачували.
Закон не дозволяє під час перерахунку пенсії виключати складові грошового забезпечення, які враховували вперше, або зменшувати їх розмір.
Згідно зі статтею 46 Конституції України, громадяни мають право на соціальний захист, що включає право на забезпечення їх у разі повної, часткової або тимчасової втрати працездатності, втрати годувальника, безробіття з незалежних від них обставин, а також у старості та в інших випадках, передбачених законом.
Це право гарантується загальнообов`язковим державним соціальним страхуванням за рахунок страхових внесків громадян, підприємств, установ і організацій, а також бюджетних та інших джерел соціального забезпечення; 
створенням мережі державних, комунальних, приватних закладів для догляду за непрацездатними.
Пенсії, інші види соціальних виплат та допомоги, що є основним джерелом існування, мають забезпечувати рівень життя, не нижчий від прожиткового мінімуму, встановленого законом.
Це право гарантується загальнообов`язковим державним соціальним страхуванням за рахунок страхових внесків громадян, підприємств, установ і організацій, а також бюджетних та інших джерел соціального забезпечення; 
створенням мережі державних, комунальних, приватних закладів для догляду за непрацездатними
Надане вищевказаною статтею право деталізоване у Законі України «Про пенсійне забезпечення» від 05.11.1991 №1788-XII та Законі України «Про загальнообов`язкове державне пенсійне страхування» від 09.07.2003 № 1058-IV.
Відповідно пункту 1 частини 1 статті 92 Конституції України встановлено, що виключно законами України визначаються права і свободи людини і громадянина, гарантії цих прав і свобод.
Таким чином, перерахунок пенсії (складова конституційного права людини і громадянина) можуть здійснювати виключно на підставі норм закону – акту Верховної Ради України.
Висновок ґрунтується і на висновку Конституційного Суду України у рішенні від 13 грудня 2019 року (справа № 3-209/2018(2413/18, 2807/19).
“Конституційний Суд України констатує, що питання пенсійного забезпечення прокурорів, у тому числі умови та порядок перерахунку призначених їм пенсій, має визначати Верховна Рада України законом, а не Кабінет Міністрів України підзаконним актом.
Конституційний Суд України неодноразово зазначав, що “права делегування законодавчої функції парламентом іншому органу влади (у даному випадку Кабінету Міністрів України) Основним Законом України не передбачено. 
Таке делегування порушує вимоги Конституції України, згідно з якими органи законодавчої, виконавчої та судової влади здійснюють свої повноваження у встановлених цією Конституцією межах і відповідно до законів України, а органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України (частина друга статті 6, частина друга статті 19 Основного Закону України). 
До аналогічних висновків Конституційний Суд України дійшов у рішеннях від 9 жовтня 2008 року №22-рп/2008, від 23 червня 2009 року №15-рп/2009” 
Водночас суд враховує і висновок Конституційного Суду України від 13 травня 2015 року (справа №4-рп/2015 року). 
“Конституційний Суд України наголошує, що виключно Верховна Рада України шляхом прийняття законів визначає види грошового забезпечення для обчислення та перерахунку пенсій військовослужбовців та осіб, які мають право на пенсію за Законом, а Кабінет Міністрів України вживає заходів щодо забезпечення права осіб на пенсійне забезпечення, керуючись Конституцією та законами України.
Отже, перелік щомісячних додаткових видів грошового забезпечення, введення яких є підставою для перерахунку пенсій зазначених категорій осіб, визначається виключно законами України.
Конституційний Суд України дійшов висновку, що додаткові види грошового забезпечення військовослужбовців, які враховуються при перерахунку пенсій, визначаються виключно законами України, а встановлений у положеннях першого речення частини третьої статті 63 Закону перелік нових щомісячних додаткових видів грошового забезпечення, який включає надбавки, доплати, підвищення, є вичерпним.”
Верховного Суду у постанові від 12 листопада 2019 року у справі №826/3858/18. Касаційний адміністративний суд погодився з правовими висновками нижчих судів про протиправність і нечинність останніх змін приписів пункту 5 Порядку.
Правовий висновок Верховного Суду. 
“Величина грошового забезпечення, як виплати, що є визначальною при перерахунку пенсії, встановлюється Кабінетом Міністрів України в межах повноважень щодо визначення “розміру” перерахунку пенсій. При цьому орган виконавчої влади не уповноважений та не вправі змінювати визначений Законом перелік складових грошового забезпечення, які встановлені статтею 43 Закону № 2262-XII.
Адже, до повноважень Кабінету Міністрів України не входить зміна структури грошового забезпечення, а приводом для перерахунку пенсій є підвищення грошового забезпечення відповідних категорій, саме розмір якого, а не складові, можуть змінюватись Кабінетом Міністрів України.
Абзац 3 статті 1-1 Закону України №2262-XII містить безумовне застереження, що зміна умов і норм пенсійного забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб, які мають право на пенсію за цим Законом, здійснюється виключно шляхом внесення змін до цього Закону України “Про загальнообов`язкове державне пенсійне страхування”.
Конституційний Суд України у рішенні від 13.05.2015 за № 4-рп/2015 щодо офіційного тлумачення положень частини третьої статті 63 Закону України “Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб” наголосив на тому, що виключно Верховна Рада України шляхом прийняття законів визначає види грошового забезпечення для обчислення та перерахунку пенсій військовослужбовців та осіб, які мають право на пенсію за Законом, а Кабінет Міністрів України вживає заходів щодо забезпечення права осіб на пенсійне забезпечення, керуючись Конституцією та законами України.
Отже, зміна умов чи норм пенсійного забезпечення (зокрема, визначення видів грошового забезпечення для перерахунку пенсій) підзаконними нормативно-правовими актами є порушенням закону.” 
Тому приписи частини 4 статті 63 Закону треба читати з урахуванням сутнісного змісту сукупності приписів статей 19, 46 і 92 Основного Закону.
Таким чином словосполучення “на умовах, у порядку та розмірах, передбачених Кабінетом Міністрів України” частини 4 статті 63 Закону треба узгоджувати і пов`язувати не з порядком (правилами врахування складових грошового забезпечення) перерахунку пенсії, а з підвищенням грошового забезпечення відповідних категорій військовослужбовців.
Правові засади перерахунку пенсії (правила визначення складових грошового забезпечення і їх розмірів, які враховують при перерахунку пенсії) не можуть бути встановленні нормами підзаконного акту.
Таким чином, суд першої інстанції не обґрунтовано застосовав приписи пункту 5 Порядку (передостання редакція (остання редакція визнана судом протиправною і нечинною)) (суперечать сукупності згаданих норм Конституції України), якими керувався відповідач (Головне управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Кіровоградській області), складаючи довідку про грошове забезпечення для перерахунку пенсії.
Наведені положення свідчать про те, що для перерахунку пенсій грошове забезпечення враховується у розмірі, встановленому за відповідною посадою (посадами), в межах визначеної законодавством максимальної величини бази нарахування єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування з урахуванням таких його видів:
- посадовий оклад, оклад за військовим (спеціальним) званням та відсоткова надбавка за вислугу років - у розмірах, установлених Кабінетом Міністрів України або керівником державного органу у межах його повноважень на момент виникнення права на перерахунок за відповідною посадою та військовим (спеціальним) званням;
-надбавки за знання та використання в роботі іноземної мови, почесне звання “заслужений” чи “народний”, службу в умовах режимних обмежень, спортивні звання, доплата за науковий ступінь кандидата або доктора наук та вчене звання - у розмірах, установлених Кабінетом Міністрів України на момент виникнення права на перерахунок, якщо вони були фактично встановлені особі;
-щомісячні надбавки, доплати та підвищення, конкретні розміри яких за відповідними посадами (категоріями) установлені Кабінетом Міністрів України - у зазначених розмірах на момент виникнення права на перерахунок;
-інші щомісячні надбавки, доплати (крім доплати, розмір якої визначається як різниця між розміром грошового забезпечення до і після запровадження нових умов його виплати), підвищення та щомісячна премія - у середніх розмірах, що фактично виплачені за місяць, у якому виникло право на перерахунок пенсії за відповідною посадою (посадами) у тому державному органі, звідки особа звільнилася на пенсію;
-щомісячні надбавки за особливі умови служби (крім надбавки за службу у віддаленій місцевості) особам, звільненим з військової служби, які проходили службу та обслуговували ядерну зброю на об`єктах “С”, у складальних бригадах ремонтно-технічних баз, у складі екіпажів атомних підводних човнів, на території військових полігонів, де проводилися випробування ядерної зброї або навчання із застосуванням такої зброї, та у військових частинах, що обслуговували космодром “Байконур”, якщо такі надбавки виплачувалися їм на день звільнення із служби у відсотках посадового окладу, що встановлювалися до 1 січня 2008 р. для обчислення розміру пенсії, але не більше розміру надбавок за особливі умови служби відповідно до законодавства.
Додаткові види грошового забезпечення (надбавки, доплати, підвищення) та премії, скасовані чи такі, що не виплачуються на момент виникнення права на перерахунок пенсії за відповідною посадою (посадами), крім зазначених у абзаці шостому цього пункту, для перерахунку пенсії не враховуються.
Отже, складаючи довідку про грошове забезпечення для перерахунку пенсії, відповідач (Головне управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Кіровоградській області) мало керуватися виключно приписами частини 4 статті 63 Закону, які не дозволяли не включати складові грошового забезпечення, що враховували при призначенні пенсії, або зменшувати їх розмір.
Відповідно до приписів частини 4 статті 63 Закону величина премії мала відповідати розміру, з урахуванням якого обчислили пенсію вперше.
Такою величиною є 165%.
Відповідач у довідці про грошове забезпечення зазначив, що премія становить 60%.
Приписами пункту 5 Постанови “Про грошове забезпечення військовослужбовців, осіб рядового і начальницького складу та деяких інших осіб” №704 (в редакції на 01 січня 2023 року) визначено про надання права керівникам державних органів у межах асигнувань здійснювати преміювання військовослужбовців (крім військовослужбовців строкової військової служби), осіб рядового і начальницького складу відповідно до їх особистого внеску в загальний результат служби у межах фонду преміювання, утвореного в розмірі не менш як 10 відсотків (для військовослужбовців розвідувальних органів - не менш як 30 відсотків) посадових окладів та економії фонду грошового забезпечення).
Мінімальна величина премії (10%) не перевищує розміру премії, який виплачували позивачці на час звільнення (165%).
Отже, Управління мало включити у довідку про розмір грошового забезпечення, що враховується для перерахунку пенсії, премію у розмірі 165%.
Відповідач зазначив премію у меншому розмірі, що є доказом порушення права, котре підлягає судовому захисту.
Таким чином колегія суддів апеляційної інстанції погоджується з висновком суду першої інстанції про часткове задоволення позову.
Правовий висновок суду не узгоджується з правовими висновками Великої Палати Верховного Суду у подібних справах, які містяться у постановах від 12 грудня 2018 року (справа №802/2196/17-а) і 23 травня 2024 року (справа №380/19324/23).
Верховний Суд зробив висновок, що правовідносини стосовно складання довідки про грошове забезпечення для перерахунку пенсії, яка призначена за приписами Закону, регулюються приписами пункту 5 Порядку.
Верховний Суд не зробив аналізу цього припису підзаконного нормативно-правового акту на відповідність Конституції України.
Поширюючи дію цієї норми права на спірні правовідносини, касаційний суд не врахував два згаданих висновки Конституційного Суду України, які обов`язкові відповідно до приписів частини 1 статті 98 Закону України “Про Конституційний Суд України”.
Цією нормою права встановлено, що за невиконання рішень та недодержання висновків Суду настає відповідальність згідно із законом.
Також, слід зазначити, що розглядаючи у 2024 році справу №380/19324/23, Велика Палата Верховного Суду, як суд апеляційної інстанції, не врахувала і не пояснила відступу від правого висновку Верховного Суду, як суду касаційної інстанції, від 12 листопада 2019 року у справі №826/3858/18, про який суд нагадав вище за текстом.
Велика Палата Верховного Суду застосувала передостанню редакцію пункту 5 Порядку, не врахувавши, що остання редакція норми права визнана нечинною і протиправною Касаційним адміністративним судом з тієї підстави, що до повноважень Уряду України не відноситься регулювання таких правовідносин.
Відповідно до приписів частини 5 статті 242 КАС України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.
У разі непогодження з висновком Верховного Суду, яке ґрунтується на аналізі норм права або висновках Конституційного Суду України, які не враховані ним, суд вправі прийняти інше рішення, детально пояснивши мотиви незгоди.
Виходячи з того, що в частині відмови у задоволенні позову рішення суду першої інстанції не оскаржувалося, то в цій частині апеляційний перегляд не здійснювався.
Таким чином, колегія суддів апеляційної інстанції погоджується з висновком суду першої інстанції про часткове задоволення позову.
Вищезазначене є мотивом для відхилення судом апеляційної інстанції аргументів, викладених в апеляційній скарзі, оскільки аргументи відповідача спростовуються доводами, викладеними позивачем та нормами законодавства, що регулює дані правовідносини. 
Доводи апеляційної скарги не спростовують правового обґрунтування, покладене в основу рішення суду першої інстанції, тому не можуть бути підставою для його скасування.
Керуючись 241-245, 250, 311, 316, 321, 322, 327, 328, 329 КАС України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Кіровоградській області – залишити без задоволення.
Рішення Кіровоградський окружного адміністративного суду від 27.11.2025 року – залишити без змін.
Постанова набирає законної сили з дня її прийняття 01.05.2026 та в силу ст. 328 КАС України постанова може бути оскаржена до Верховного Суду протягом 30 днів згідно ст. 329 КАС України з дня складання повного судового рішення шляхом подання касаційної скарги безпосередньо до суду касаційної інстанції.
Учасник справи, якому повне судове рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на касаційне оскарження, якщо касаційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому такого судового рішення. 

Головуючий - суддя Ю. В. Дурасова 

суддя Л.А. Божко 

суддя О.М. Лукманова