КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД  	
Р І Ш Е Н Н Я
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
29 травня 2026 року м. Київ справа №320/9545/26
Київський окружний адміністративний суд у складі головуючої судді Василенко Г.Ю., розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до ІНФОРМАЦІЯ_1 про визнання протиправними дії і зобов`язання вчинити певні дії,
в с т а н о в и в:

До Київського окружного адміністративного суду звернувся ОСОБА_1 з позовом до ІНФОРМАЦІЯ_1 , в якому просить:
- визнати протиправними дії ІНФОРМАЦІЯ_1  щодо не внесення змін в Єдиний електронний реєстр призовників, військовозобов?язаних та резервістів "Оберіг" із подальшою зміною статусу в застосунку "Резерв+" на статус "Невійськовзобов?язаний" інформацію щодо ОСОБА_1 відповідно до ч. 6 ст. 37 Закону "Про військововийобов?язок та військову службу";
- зобов`язати ІНФОРМАЦІЯ_2 внести зміни до Єдиного державного реєстру призовників, військовозобов`язаних та резервістів "Оберіг" із подальшою зміною статусу в застосунку "Резерв+" на статус "Невійськовзобов?язаний" інформацію щодо ОСОБА_1 відповідно до ч. 6 ст. 37 Закону "Про військововийобов?язок та військову службу", відповідно до відомостей, які містяться у тимчасовому посвідченні військовозобов`язаного ОСОБА_1 .
Обґрунтовуючи позовні вимоги позивач зазначив, що відповідно до довідки ВЛК від 15.06.2022 №40 він визнаний непридатним до військової служби з виключенням з військового обліку. На підставі цієї довідки позивачу видано тимчасове посвідчення військовозобов`язаного № НОМЕР_1 з відміткою про непридатність до військової служби з виключенням з військового обліку та наявністю скріпленого гербовою печаткою та підписом начальника центру комплектування запису про виключення позивача з військового обліку військовозобов`язаних. Однак, після оновлення даних у застосунку "Резерв+" позивач дізнався, що є військовозобов`язаним, статус "непридатний до військової служби" не відображений. З метою усунення розбіжностей, позивач, через свого представника, звернувся до відповідача з відповідною заявою про виправлення недостовірних відомостей в Єдиному державному реєстрі призовників, військовозобов`язаних та резервістів "Оберіг", однак останній відмовив йому у цьому, що стало підставою для звернення до суду з позовом у цій справі.
Ухвалою Київського окружного адміністративного суду відкрито провадження у справі за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні).
Відповідач відзиву на позовну заяву, заперечень проти позову, будь-яких пояснень, заяв чи клопотань до суду не надіслав. За таких обставин справа розглядалась судом за наявними в ній матеріалами і доказами.
Розглянувши подані документи і матеріали, всебічно і повно з`ясувавши усі фактичні обставини справи, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, судом встановлено наступне.
ОСОБА_1 перебуває на військовому обліку в ІНФОРМАЦІЯ_3 .
Згідно з довідкою військово-лікарської комісії при ІНФОРМАЦІЯ_4 від 15.06.2022 №40 позивач на підставі ст. 39-А, 66-Б, 38-Г гр. ІІ Наказу МОУ 2008 року № 402 визнаний непридатним до військової служби з виключенням з військового обліку.
16.06.2022 позивачу видано Тимчасове посвідчення військовозобов`язаного № НОМЕР_1 з відміткою про непридатність до військової служби з виключенням з військового обліку та наявністю скріпленого гербовою печаткою та підписом начальника ІНФОРМАЦІЯ_5 запису про виключення з військового обліку військовозобов`язаних.
Станом на 08.01.2025 відповідно до даних, які містилися в застосунку "Резерв+" ОСОБА_1 вважався не військовозобов`язаним та на обліку не перебував, що підтверджується скріншотами із вищевказаного застосунку.
Однак, після оновлення, 03.12.2025, даних в застосунку "Резерв+", позивач встановив, що перебуває на військовому обліку, категорія обліку – військовозобов`язаний.
У зв`язку з наведеними обставинами, представник ОСОБА_1 звернулась до ІНФОРМАЦІЯ_1 із заявою про уточнення (актуалізацію) даних про непридатність до військової служби з виключенням з військового обліку ОСОБА_1 шляхом внесення змін в Єдиний електронний реєстр призовників, військовозобов?язаних та резервістів "Оберіг" із подальшою зміною статусу в застосунку "Резерв+" на статус " ОСОБА_2 ?язаний" відповідно до приписів ч. 6 ст. 37 Закону "Про військововийобов?язок та військову службу" та відповідно уточнення всіх даних в тому числі щодо висновку ВЛК про непридатність.
До вказаної заяви представником позивача були додані:
- копія паспорта громадянина України ОСОБА_1 ;
- копія РНОКПП ОСОБА_1 ;
- копія довідки ВПО від 15.12.2017 №22150;
- скріншоти із застосунку "Резерв+" відносно ОСОБА_1 щодо актуальності даних на момент подання заяви;
- копія електронного військово-облікового документа, сформованого із застосунку "Резерв+" від 03.12.2025;
- копія тимчасового посвідчення військовозобов`язаного від 16.06.2022 №4/3282;
- копія довідки ВЛК ІНФОРМАЦІЯ_6 від 15.06.2022 №40;
- копія посвідчення адвоката України;
- копія свідоцтва про право на зайняття адвокатською діяльністю від 13.02.2023 серії КС № 11029/10;
- копія Договору про надання правничої допомоги від 03.12.2025 №2025/146;
- ордер на надання правничої допомоги ОСОБА_1 від 09.12.2025 серії АІ №2022582.
Розглянувши звернення представника позивача, ІНФОРМАЦІЯ_7 , листом від 06.02.2026 №13/635, повідомив, що представниками Першого слідчого відділу Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у місті Києві, в рамках досудового розслідування кримінального провадження за № 62024100130000414 від 07.03.2024, під час проведення слідчих (розшукових) дій у ІНФОРМАЦІЯ_8 , було вилучено облікові картки, відомість видачі тимчасового посвідчень, картки обстежень та медичного огляду, постанови та книги протоколів ВЛК військовозобов`язаних громадян з 2022 по 2024 рік.
Також, повідомлено, що на даний час медичні документи, що підтверджують проходження позивачем військово-лікарської комісії та за якими позивач визнаний непридатним до військової служби з виключенням з військового обліку, до органу військового управління повернуто не було.
Отже, відповідач стверджує, що за даних обставин він позбавлений правової підстави та можливості внести відповідні дані до Єдиного держаного реєстру призовників, військовозобов`язаних та резервістів. 
Вважаючи такі дії відповідача протиправними, позивач звернувся до суду із позовом у цій справі, з приводу чого суд зазначає таке.
Згідно із ч. 2 ст. 19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Відповідно до ст. 55 Конституції України права і свободи людини і громадянина захищаються судом. Кожному гарантується право на оскарження в суді рішень, дій чи бездіяльності органів державної влади, органів місцевого самоврядування, посадових і службових осіб.
Указом Президента України від 24.02.2022 №64/2022 "Про введення воєнного стану в Україні", затвердженим Законом України від 24.02.2022 №2102-IX, в Україні введено воєнний стан з 24.02.2022 строком на 30 діб, який у подальшому неодноразово продовжувався та діє на цей час. Указом Президента України від 24.02.2022 №69/2022 "Про загальну мобілізацію" постановлено оголосити та провести загальну мобілізацію.
Закон України "Про мобілізаційну підготовку та мобілізацію" встановлює правові основи мобілізаційної підготовки та мобілізації в Україні, визначає засади організації цієї роботи, повноваження органів державної влади, інших державних органів, органів місцевого самоврядування, а також обов`язки підприємств, установ і організацій незалежно від форми власності (далі - підприємства, установи і організації), повноваження і відповідальність посадових осіб та обов`язки громадян щодо здійснення мобілізаційних заходів.
Правове регулювання відносин між державою і громадянами України у зв`язку з виконанням ними конституційного обов`язку щодо захисту Вітчизни, незалежності та територіальної цілісності України, а також загальні засади проходження в Україні військової служби визначені Законом України від 25.03.1992 №2232-ХІІ "Про військовий обов`язок і військову службу" та Положенням про проходження громадянами України військової служби у Збройних Силах України, затвердженим Указом Президента України від 10.12.2008 №1153/2008.
Відповідно до ч. 7 статті 1 Закону України "Про військовий обов`язок і військову службу" виконання військового обов`язку громадянами України забезпечують державні органи, органи місцевого самоврядування, утворені відповідно до законів України військові формування, підприємства, установи та організації незалежно від підпорядкування і форм власності в межах їх повноважень, передбачених законом, центри надання адміністративних послуг, центри рекрутингу та районні (об`єднані районні), міські (районні у містах, об`єднані міські) територіальні центри комплектування та соціальної підтримки, територіальні центри комплектування та соціальної підтримки Автономної Республіки Крим, областей, міст Києва та Севастополя.
Частина 6 статті 37 Закону України «Про військовий обов`язок і військову службу» передбачає, що виключенню з військового обліку у відповідних районних (міських) територіальних центрах комплектування та соціальної підтримки (військовозобов`язаних та резервістів Служби безпеки України - у Центральному управлінні або регіональних органах Служби безпеки України, військовозобов`язаних та резервістів розвідувальних органів України - у відповідному підрозділі розвідувальних органів України) підлягають громадяни України, які:
1) померли або визнані в установленому законом порядку безвісно відсутніми або оголошені померлими;
2) припинили громадянство України;
3) визнані непридатними до військової служби;
4) досягли граничного віку перебування в запасі.
Механізм організації та ведення військового обліку призовників, військовозобов`язаних та резервістів визначений Порядком організації та ведення військового обліку призовників, військовозобов`язаних та резервістів, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 30.12.2022 №1487 (далі - Порядок №1487).
Відповідно до пункту 16 Порядку №1487 персонально-якісний військовий облік передбачає облік відомостей (персональних та службових даних) стосовно призовників, військовозобов`язаних та резервістів за задекларованим (зареєстрованим) місцем проживання, які узагальнюються в облікових документах та вносяться до Єдиного державного реєстру призовників, військовозобов`язаних та резервістів. Ведення персонально-якісного військового обліку покладається на відповідні районні (міські) територіальні центри комплектування та соціальної підтримки, органи СБУ, відповідні підрозділи розвідувальних органів.
Військовий облік ведеться на підставі даних паспорта громадянина України та військово-облікових документів (пункт 20 Порядку №1487).
Згідно з пунктом 21 Порядку №1487 взяття громадян на персонально-первинний та персональний військовий облік, а також їх виключення з такого обліку здійснюється лише після взяття (зняття, виключення) зазначених громадян на військовий облік (з військового обліку) у відповідних районних (міських) територіальних центрах комплектування та соціальної підтримки, органах СБУ, відповідних підрозділах розвідувальних органів.
Відповідно до пункту 79 Порядку №1487 районні (міські) територіальні центри комплектування та соціальної підтримки, зокрема: організовують та ведуть військовий облік на території адміністративно-територіальної одиниці; здійснюють взяття, зняття або виключення з військового обліку призовників, військовозобов`язаних та резервістів у випадках, передбачених законодавством; забезпечують громадян військово-обліковими документами та зберігання зданих або вилучених у призовників, військовозобов`язаних та резервістів військово-облікових документів; проставляють у військово-облікових документах призовників, військовозобов`язаних та резервістів відповідні відмітки про взяття їх на військовий облік, зняття та виключення з нього; виконують функції з ведення Єдиного державного реєстру призовників, військовозобов`язаних та резервістів. Пунктом 81 Порядку №1487 визначено, що взяття на військовий облік призовників, військовозобов`язаних та резервістів у районних (міських) територіальних центрах комплектування та соціальної підтримки, органах СБУ, відповідних підрозділах розвідувальних органів здійснюється за їх особистої присутності (крім випадків, визначених у пунктах 15, 15-1 цього Порядку та підпункті 10-1 пункту 1 додатка 2). При цьому взяття на військовий облік здійснюється за умови наявності паспорта громадянина України (паспорта громадянина України для виїзду за кордон у випадку подання заяви про взяття на військовий облік через закордонну дипломатичну установу України згідно з підпунктом 10-1 пункту 1 додатка 2) та військово-облікового документа у разі, якщо він видавався та не був втрачений.
Особиста присутність призовників, військовозобов`язаних та резервістів для зняття або виключення з військового обліку у районних (міських) територіальних центрах комплектування та соціальної підтримки, органах СБУ, відповідних підрозділах розвідувальних органів не обов`язкова.
Правові та організаційні засади створення, функціонування Єдиного державного реєстру призовників, військовозобов`язаних та резервістів регулює Закон України від 16.03.2017 №1951-VIII (далі - Закон № 1951-VIII).
Відповідно до положень Закону Єдиний державний реєстр призовників, військовозобов`язаних та резервістів (далі - Реєстр) - це автоматизована інформаційно-телекомунікаційна система, призначена для збирання, зберігання, обробки та використання даних про призовників, військовозобов`язаних та резервістів, створена для забезпечення військового обліку громадян України. Одним з основних завдань Реєстру є організація та ведення військового обліку громадян України.
До Закону України «Про військовий обов`язок та військову службу» були внесені зміни, а саме частину 1 статті 34 викладено в такій редакції: « 1. Персонально-якісний облік призовників, військовозобов`язаних та резервістів передбачає облік відомостей (персональних та службових даних) стосовно призовників, військовозобов`язаних та резервістів, які узагальнюються в облікових документах та вносяться до Єдиного державного реєстру призовників, військовозобов`язаних та резервістів. Ведення персонально-якісного обліку призовників, військовозобов`язаних та резервістів покладається на відповідні районні (міські) територіальні центри комплектування та соціальної підтримки». Відповідно до пункту 1 ч. 1 статті 3 Закону України «Про Єдиний державний реєстр призовників, військовозобов`язаних та резервістів» основними засадами ведення Реєстру є обов`язковість та своєчасність внесення до Реєстру передбачених цим Законом відомостей про призовників, військовозобов`язаних та резервістів. Частина 2 статті 3 цього закону встановлює, що оформлення документів військового обліку громадян України здійснюється з використанням засобів Реєстру. Відповідно до ч. 1 статті 5 Закону держателем Реєстру є Міністерство оборони України, розпорядниками Реєстру є Генеральний штаб Збройних Сил України, Служба безпеки України, Служба зовнішньої розвідки України та розвідувальний орган Міністерства оборони України.
Частина 5 ст. 5 Закону України «Про Єдиний державний реєстр призовників, військовозобов`язаних та резервістів» передбачає, що органами адміністрування Реєстру в межах своїх повноважень є уповноважений орган адміністрування держателя Реєстру; оперативні командування; територіальні центри комплектування та соціальної підтримки Автономної Республіки Крим, областей, міст Києва та Севастополя; Центральне управління Служби безпеки України; відповідний підрозділ Служби зовнішньої розвідки України; відповідний підрозділ розвідувального органу Міністерства оборони України.
Частина 6 ст. 5 Закону України «Про Єдиний державний реєстр призовників, військовозобов`язаних та резервістів» передбачає, що органи адміністрування Реєстру:
1) здійснюють аналітичну обробку даних;
2) забезпечують взаємодію щодо ведення Реєстру, контролюють повноту, відповідність та своєчасність внесення інформації, наданої державними органами, контролюють виконання рішень Держателя та розпорядника Реєстру. Орган адміністрування Реєстру має доступ до статистичних відомостей Реєстру;
3) забезпечують зберігання та резервування бази даних Реєстру, контроль за її цілісністю, дотриманням вимог законодавства та Порядку ведення Реєстру, затвердженого Кабінетом Міністрів України
4) організовують підготовку та підвищення кваліфікації персоналу підпорядкованого органу адміністрування.
Відповідно до ч. 8 статті 5 цього Закону органами ведення Реєстру є районні (об`єднані районні), міські (районні у місті, об`єднані міські) територіальні центри комплектування та соціальної підтримки, Центральне управління Служби безпеки України та регіональні органи Служби безпеки України, відповідні підрозділи Служби зовнішньої розвідки України та розвідувального органу Міністерства оборони України.
Отже, Закон України "Про Єдиний державний реєстр призовників, військовозобов`язаних та резервістів» прямо визначає та покладає права та обов`язки щодо ведення Реєстру на районні (об`єднані районні), міські (районні у місті, об`єднані міські) територіальні центри комплектування та соціальної підтримки.
З аналізу положень Закону «Про військовий обов`язок та військову службу» висновується, що громадяни, які підлягають виключенню з військового обліку, втрачають статус військовозобов`язаного, в той же час зняті з військового обліку продовжують перебувати в статусі військовозобов`язаних.
У громадянина, якого виключено з військового обліку відповідно до пунктів 3 та 4 цієї частини, військово-обліковий документ не вилучається. До військово-облікового документа громадянина вносяться дані про виключення із військового обліку.
Так, у тимчасовому посвідченні військовозобов`язаного № НОМЕР_1 позивача, наявні наступні записи: "7. Придатність до проходження військової служби за станом здоров`я 15.06.2022 ВЛК при ІНФОРМАЦІЯ_4 визнаний непридатним до військової служби з виключенням з військового обліку на підставі ст. 39-а, 66-б, 38-г гр ІІ наказу МОУ №402-2008 р"; "9. Не підлягає повторному медичному пересвідченню"; "13 Відмітки про військовий облік: 15.06.2022 виключений з військового обліку".
Наявний запис у військово - обліковому документі позивача свідчить про те, що його було остаточно виключено з військового обліку, він не вважався військовозобов`язаним, не перебував у запасі або у резерві.
У постанові від 21.05.2025 у справі №280/2880/24 Верховний Суд зробив наступні висновки: "Наведене свідчить, що законодавець виокремлює поняття "зняття з військового обліку" та "виключення з військового обліку", при цьому, при знятті з військового обліку Законом передбачено можливість повторного взяття військовозобов`язаного на такий облік".
Отже, різними є як підстави, так і правові наслідки зняття або виключення з військового обліку.
Суд зазначає, що вказаний статус діє безстроково, доки не буде скасований новим рішенням ВЛК, ухваленим у встановленому законом порядку.
Так як відповідачем не надані належні докази того, що відносно позивача у встановленому порядку прийняте нове рішення про визнання його придатним до військової служби, орган ТЦК та СП не мав достатніх підстав для невнесення до Реєстру відомостей про виключення позивача з військового обліку або для відмови у вилученні даних про нього з Реєстру.
Суд наголошує, що територіальні центри комплектування та соціальної підтримки, як органи ведення Єдиного державного реєстру призовників, військовозобов`язаних та резервістів, зобов`язані забезпечувати не лише внесення відомостей до Реєстру, а й їх актуалізацію та узгодження між різними органами обліку.
При цьому, наявність кримінального провадження та проведення слідчих дій не звільняє орган військового управління від обов`язку належного ведення Реєстру, оскільки сама по собі процедура вилучення матеріалів слідчими органами не нівелює обов`язок суб`єкта владних повноважень щодо забезпечення актуальності та достовірності даних у Реєстрі.
Водночас, щодо обраного позивачем способу захисту порушеного права, суд зазначає таке.
Відповідно до п. 10 ч. 2 ст. 245 КАС України у разі задоволення позову суд може прийняти рішення про інший спосіб захисту прав, свобод, інтересів людини і громадянина, інших суб`єктів у сфері публічно-правових відносин від порушень з боку суб`єктів владних повноважень, який не суперечить закону і забезпечує ефективний захист таких прав, свобод та інтересів.
Суд враховує, що спосіб відновлення порушеного права позивача має бути ефективним та таким, що виключає подальші протиправні рішення, дії чи бездіяльність суб`єкта владних повноважень, а у випадку невиконання або неналежного виконання рішення не виникала б необхідність повторного звернення до суду, а здійснювалося примусове виконання рішення.
За змістом позовних вимог позивач просить визнати протиправними дії відповідача, що полягають у не внесенні змін в Єдиний електронний реєстр призовників, військовозобов?язаних та резервістів "Оберіг" із подальшою зміною статусу в застосунку "Резерв+" на статус "Невійськовзобов?язаний" інформацію щодо ОСОБА_1 відповідно до ч. 6 ст. 37 Закону "Про військововийобов?язок та військову службу". Проте за своєю правовою природою протиправні дії суб`єкта владних повноважень - це активна поведінка, яка може мати вплив на реалізацію прав, свобод та законних інтересів фізичної чи юридичної особи. Натомість протиправну бездіяльність суб`єкта владних повноважень необхідно розуміти як зовнішню форму поведінки (діяння) цього органу, що полягає (проявляється) у неприйнятті рішення чи в нездійсненні юридично значимих й обов`язкових дій на користь заінтересованих осіб, які на підставі закону та/або іншого нормативно-правового регулювання віднесені до компетенції суб`єкта владних повноважень, були об`єктивно необхідними і реально можливими для реалізації, але фактично не були здійснені.
Такий висновок суду узгоджується з правовою позицією Великої Палати Верховного Суду, викладеною у постановах від 08.09.2022 у справі №9901/276/19, від 04.07.2024 у справі №990/61/24.
У контексті спірних відносин, які склалися між сторонами спору, відповідач, як суб`єкт владних повноважень, не вчинив тих дій, які він повинен був і міг вчинити відповідно до покладеної на нього компетенції згідно з чинним законодавством, а тому настання для позивача негативних наслідків пов`язано саме з бездіяльністю відповідача.
Відповідно до ч. 2 ст. 2 КАС України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи несправедливій дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно, тобто протягом розумного строку.
Оцінюючи поведінку відповідача, яка зумовила пред`явлення позивачем цього позову, суд дійшов висновку, що бездіяльність відповідача не відповідає критеріям, визначеним ч. 2 ст. 2 КАС України. За таких обставин відмова відповідача у внесенні до Єдиного державного реєстру призовників, військовозобов`язаних та резервістів відомостей про виключення позивача з військового обліку є протиправною.
Отже, вимоги адміністративного позову є обґрунтованими та підлягають задоволенню шляхом визнання протиправною бездіяльності відповідача, яка полягає у невнесенні відомостей про виключення з військового обліку позивача до Єдиного державного реєстру призовників, військовозобов`язаних та резервістів, та зобов`язання відповідача внести відомості до Єдиного державного реєстру призовників, військовозобов`язаних та резервістів щодо позивача про виключення з військового обліку у зв`язку з непридатністю до військової служби .
Суд звертає увагу, що повноваження відповідача щодо внесення до Єдиного державного реєстру призовників, військовозобов`язаних та резервістів відомостей про виключення з військового обліку позивача не є дискреційними.
Верховний Суд у постанові від 10.05.2024 у справі №580/3690/23 дійшов висновку, що у разі якщо суб`єкт владних повноважень використав надане йому законом право на прийняття певного рішення або вчинив бездіяльність за наслідками звернення особи, але таке рішення чи вчинена бездіяльність визнані судом протиправними, з огляду на невідповідність чинному законодавству, то суд, як виняток, за відсутності сумнівів у тому, що суб`єктом звернення (позивачем у справі) дотримано усіх визначених законом умов для отримання позитивного результату за наслідками розгляду його звернення та за умови відсутності у суб`єкта, що уповноважений прийняти відповідне рішення за наслідками звернення позивача, дискреції (можливості на власний розсуд визначити зміст рішення та обрати на підставі поданих позивачем документів один з варіантів дій) вправі зобов`язати суб`єкта владних повноважень прийняти конкретне рішення.
З урахуванням викладеного, відповідач не наділений повноваженнями за конкретних фактичних обставин діяти не за законом, а на власний розсуд. У даному випадку, виходячи із фактичних обставин конкретних правовідносин, є лише один варіант правомірної поведінки – внесення відомостей до Єдиного державного реєстру призовників, військовозобов`язаних та резервістів щодо позивача про виключення з військового обліку у зв`язку з непридатністю до військової служби.
Суд наголошує, що питання правомірності взяття позивача на військовий облік у ІНФОРМАЦІЯ_4 та виключення його з такого обліку за станом здоров`я не є предметом даного спору.
Предметом спору у даній справі є виключно правомірність бездіяльності відповідача щодо внесення відповідних відомостей до Реєстру, тобто вчинення дій щодо актуалізації його даних та приведення відомостей Реєстру у відповідність до відомостей військово-облікових документів.
В п. 3.1 Рішення Конституційного Суду України (справа №1-25/2010) від 29 червня 2010 року) зазначено, що одним з елементів верховенства права є принцип правової визначеності, у якому стверджується, що обмеження основних прав людини та громадянина і втілення цих обмежень на практиці допустиме лише за умови забезпечення передбачуваності застосування правових норм, встановлюваних такими обмеженнями.
Тобто, обмеження будь-якого права повинне базуватися на критеріях, які дадуть змогу особі відокремлювати правомірну поведінку від протиправної, передбачати юридичні наслідки своєї поведінки.
Право позивача на виконання відносно нього встановлених законом гарантій, а саме не внесення відомостей до Реєстру про виключення позивача з військового обліку, тобто не належне (електронне, документальне) оформлення такого виключення не може бути поставлене в залежність від якості виконання обов`язків працівником, відповідальним за здійснення процедури виключення осіб з військового обліку.
За наведених обставин справи та їх правового регулювання суд дійшов висновку про наявність підстав для часткового задоволення позовних вимог.
Відповідно до частини першої статті 139 КАС України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.
Під час звернення до суду позивачем було сплачено судовий збір у розмірі 1331,20 грн.
Враховуючи задоволення позовних вимог, на користь позивача підлягає стягненню судовий збір у розмірі 1331,20 грн.
На підставі викладеного, керуючись статтями 77-78, 90, 139, 243-246, 250 КАС України, суд
в и р і ш и в:

Адміністративний позов задовольнити частково.
Визнати протиправною бездіяльність ІНФОРМАЦІЯ_1 , яка полягає у невнесенні відомостей про виключення з військового обліку ОСОБА_1 до Єдиного державного реєстру призовників, військовозобов`язаних та резервістів.
Зобов`язати ІНФОРМАЦІЯ_2 (місцезнаходження: АДРЕСА_1 , код ЄДРПОУ: НОМЕР_2 ) внести відомості до Єдиного державного реєстру призовників, військовозобов`язаних та резервістів щодо ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_9 (місце проживання: АДРЕСА_2 , РНОКПП: НОМЕР_3 ), про виключення з військового обліку у зв`язку з непридатністю до військової служби.
У задоволенні іншої частини позовних вимог - відмовити.
Стягнути на користь ОСОБА_1 (місце проживання: АДРЕСА_2 , РНОКПП: НОМЕР_3 ) судовий збір у розмірі 1331,20 грн. (одна тисяча триста тридцять одна) гривня 20 копійок за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень - ІНФОРМАЦІЯ_1 (місцезнаходження: АДРЕСА_1 , код ЄДРПОУ: НОМЕР_2 ).
Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.
Апеляційна скарга на рішення суду подається до Шостого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
У разі оголошення судом лише вступної та резолютивної частини рішення, або розгляду справи в порядку письмового провадження, апеляційна скарга подається протягом тридцяти днів з дня складення повного тексту рішення.

Суддя Василенко Г.Ю.