УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
19 травня 2026 року
м. Київ
справа № 485/1352/19
провадження № 51-5123впс19
Верховний Суд колегією суддів Третьої судової палати Касаційного кримінального суду 
у складі:
головуючого ОСОБА_1 ,
суддів ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,
розглянувши подання Миколаївського апеляційного суду про направлення кримінального провадження (справа № 485/1352/19) щодо ОСОБА_4 , обвинуваченого за ч. 2 ст. 15 п. 7 ч. 2 ст. 115 Кримінального кодексу України (далі - КК), за апеляційною скаргою прокурора на вирок Центрального районного суду м. Миколаєва від 02 лютого 2022 року з одного суду апеляційної інстанції до іншого, 
встановив:
До Касаційного кримінального суду Верховного Суду в порядку ст. 34 Кримінального процесуального кодексу України (далі - КПК) надійшло подання Миколаївського апеляційного суду про направлення вищезазначеного кримінального провадження з одного суду апеляційної інстанції до іншого, яке мотивовано тим, що в результаті проведення автоматизованого розподілу судової справи між суддями неможливо утворити склад суду для апеляційного розгляду вказаного провадження, оскільки всі судді судової палати у кримінальних справах Миколаївського апеляційного суду не можуть брати участь у даному кримінальному провадженні з підстав, передбачених ч. 1 ст. 76 КПК.
Учасники судового провадження повідомлялися про день і час розгляду подання, проте в судове засідання вони не з`явилися, клопотань про відкладення розгляду, заяв про неможливість прибути з поважних причин для участі в судовому засіданні від них не надходило, що не перешкоджає розгляду цього подання. 
Перевіривши наведені у поданні доводи, вивчивши наявні у Суду матеріали провадження, керуючись положеннями ст. 34 КПК, колегія суддів дійшла висновку, що подання Миколаївського апеляційного суду підлягає задоволенню.
За приписами п. 2 ч. 1 ст. 34 КПК кримінальне провадження може бути передано на розгляд до іншого суду, якщо після задоволення відводів (самовідводів) чи в інших випадках неможливо утворити склад суду для судового розгляду.
Частиною 3 ст. 34 КПК передбачено, зокрема, що питання про направлення кримінального провадження з одного суду апеляційної інстанції до іншого вирішується колегією суддів Касаційного кримінального суду Верховного Суду за поданням суду апеляційної інстанції або за клопотанням сторін чи потерпілого не пізніше п`яти днів із дня внесення такого подання чи клопотання, про що постановляється вмотивована ухвала.
Як убачається з наявних у Суду матеріалів провадження до Миколаївського апеляційного суду надійшли матеріали кримінального провадження щодо ОСОБА_4  з апеляційною скаргою прокурора на вирок Центрального районного суду м. Миколаєва від 02 лютого 2022 року. 
Відповідно до ч. 4 ст. 31 КПК кримінальне провадження в апеляційному порядку здійснюється колегіально судом у складі не менше трьох суддів, при цьому кількість суддів має бути непарною.
Згідно з ч. 1 ст. 76 КПК суддя, який брав участь у кримінальному провадженні під час досудового розслідування, не має права брати участі у цьому ж провадженні в суді першої, апеляційної і касаційної інстанцій, крім випадків перегляду ним в апеляційному порядку ухвали суду першої інстанції про обрання запобіжного заходу у виді тримання під вартою, про зміну іншого запобіжного заходу на запобіжний захід у виді тримання під вартою або про продовження строку тримання під вартою, яка була постановлена під час судового провадження в суді першої інстанції до ухвалення судового рішення по суті.
Як видно зі змісту подання, до судової палати у кримінальних справах Миколаївського апеляційного суду входить двоє суддів: ОСОБА_5 та ОСОБА_6 .
Згідно протоколу щодо неможливості автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 11 травня 2026 року призначення не відбулося у зв`язку з тим, що не вистачає потрібної кількості суддів для розподілу справи, оскільки під час здійснення розподілу з нього було виключено всіх вищезгаданих суддів судової палати у кримінальних справах Миколаївського апеляційного суду з підстав «Слухав поєднану справу, яка виключає розгляд поточної (ЄУН 485/607/19, № провадження 11?сс/812/435/19)».
Наявною в матеріалах провадження копією ухвали Миколаївського апеляційного суду від 21 червня 2019 року підтверджується, що судді ОСОБА_5 та ОСОБА_6 брали участь під час досудового розслідування у перегляді в апеляційному порядку ухвали слідчого судді Снігурівського районного суду Миколаївської області від 11 червня 2019 року про продовження підозрюваному ОСОБА_4 строку тримання під вартою, а отже, з огляду на приписи ч. 1 ст. 76 КПК, вони не мають права брати участь у цьому ж провадженні в суді апеляційної інстанції.
Таким чином, у Миколаївському апеляційному суді відсутні судді судової палати у кримінальних справах, які мають право брати участь у розгляді кримінального провадження щодо обвинуваченого ОСОБА_4 за поданою апеляційною скаргою. 
Вимогами ч. 13 ст. 31 КПК передбачено, що у разі якщо в суді першої або апеляційної інстанції, який згідно з правилами підсудності має здійснювати кримінальне провадження (крім Вищого антикорупційного суду), неможливо утворити склад суду, передбачений цією статтею, кримінальне провадження здійснює найбільш територіально наближений суд, в якому можливо утворити такий склад суду.
Зважаючи на наведене, колегія суддів доходить до висновку, що подання Миколаївського апеляційного суду підлягає задоволенню через обґрунтовані мотиви про неможливість утворити склад суду для судового розгляду, у зв`язку з чим кримінальне провадження необхідно направити до Одеського апеляційного суду, як до одного із найбільш територіально наближених.
Керуючись статтями 31, 34 КПК, Суд
постановив:
Подання Миколаївського апеляційного суду задовольнити. 
Кримінальне провадження (справа № 485/1352/19) щодо ОСОБА_4 , обвинуваченого за ч. 2 ст. 15 п. 7 ч. 2 ст. 115 КК, за апеляційною скаргою прокурора на вирок Центрального районного суду м. Миколаєва від 02 лютого 2022 року передати на розгляд до Одеського апеляційного суду.
Ухвала є остаточною й оскарженню не підлягає.
Судді:

ОСОБА_1 ОСОБА_2 ОСОБА_3