ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

18 травня 2026 р. 	Справа № 440/16836/25	
Другий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:
Головуючого судді: Мінаєвої К.В.,
Суддів: Катунова В.В. , Ральченка І.М. ,
розглянувши в порядку письмового провадження у приміщенні Другого апеляційного адміністративного суду адміністративну справу за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Полтавського окружного адміністративного суду від 17.02.2026 (головуючий суддя І інстанції: Н.Ю. Алєксєєва, вул. Пушкарівська, 9/26, м. Полтава, 36039) по справі № 440/16836/25
за позовом ОСОБА_1 
до  ІНФОРМАЦІЯ_1   
про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити певні дії,
ВСТАНОВИВ:
І. Зміст позовних вимог та їх обґрунтування.
ОСОБА_1 (далі - позивач, ОСОБА_1 ) звернувся до Полтавського окружного адміністративного суду з позовом до ІНФОРМАЦІЯ_1 (далі - відповідач, ІНФОРМАЦІЯ_2 ), в якому просив суд:
- визнати протиправними дії ІНФОРМАЦІЯ_1 щодо поновлення ОСОБА_1 на військовому обліку як військовозобов`язаної особи;
- зобов`язати ІНФОРМАЦІЯ_3 виключити ОСОБА_1 з військового обліку;
- визнати протиправними дії ІНФОРМАЦІЯ_1 щодо внесення даних про перебування ОСОБА_1 на військовому обліку військовозобов`язаних до Єдиного державного реєстру призовників, військовозобов`язаних та резервістів;
- зобов`язати ІНФОРМАЦІЯ_3 внести відповідні зміни до Реєстру «Оберіг», усунувши відомості про перебування ОСОБА_1 на військовому обліку та в розшуку.
В обґрунтування позовної заяви зазначено, що протоколом призовної комісії №47 від 07.06.1996 позивач офіційно визнаний непридатним до військової служби з виключенням з військового обліку за ст. 56 а гр. 1 з найвищим ступенем непридатності – СО8. Замість військового квитка 07.06.1996 ІНФОРМАЦІЯ_4 позивачу видано довідку від 17.09.1996 року №4/793 з відміткою про непридатність до військової служби, а 15.01.2002 у вказаній довідці керівником Лубенського міськвійськкомісаріату проставлено відмітку «виключений з військового обліку за станом здоров`я» та на 7 сторінці паспорта позивача проставлено відмітку «Невійськовозобов`язаний». У червні 2025 року в додатку «Резерв+» містилася інформація про те, що ОСОБА_1 , не перебуває на військовому обліку. Разом з тим, у липні 2025 року інформація в додатку «Резерв+» оновилася, статус позивача «не на обліку» змінився на «військовозобов`язаний». Позивач наголошує, що оскільки він був виключений з військового обліку на підставі визнання непридатним до військової служби, він перестав бути військовозобов`язаним і на нього не поширюються вимоги законодавства стосовно військовозобов`язаних. Крім того, після неодноразових звернень ІНФОРМАЦІЯ_5 безпідставно внесено відомості до Реєстру щодо визнання його «порушником військового обліку» та оголошено в «розшук». 
ІІ. Зміст рішення суду першої інстанції.
Рішенням Полтавського окружного адміністративного суду від 17.02.2026 позов ОСОБА_1 задоволено частково:
визнано протиправними дії ІНФОРМАЦІЯ_1 щодо внесення інформації до Єдиного державного реєстру призовників, військовозобов`язаних та резервістів про порушення ОСОБА_1 правил військового обліку;
зобов`язано ІНФОРМАЦІЯ_3 виключити з Єдиного державного реєстру призовників, військовозобов`язаних та резервістів відомості про порушення ОСОБА_1 правил військового обліку;
визнано протиправними дії ІНФОРМАЦІЯ_1 стосовно направлення звернення до органів Національної поліції України для здійснення адміністративного затримання та доставлення ОСОБА_1 ;
зобов`язано ІНФОРМАЦІЯ_3 направити до органів Національної поліції повідомлення про відсутність підстав для адміністративного затримання та доставлення ОСОБА_1 до ІНФОРМАЦІЯ_1 ;
в іншій частині позовних вимог відмовлено.
Ухвалюючи судове рішення про часткове задоволення позову, суд першої інстанції виходив з того, що взяття на облік позивача є наслідком реалізації норм Порядку реалізації експериментального проекту з автоматичної верифікації та перевірки відомостей про призовників, військовозобов`язаних та резервістів, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 16.08.2024 № 932, шляхом електронної інформаційної взаємодії між національними електронними інформаційними ресурсами у цілях національної безпеки та оборони України з метою формування переліку громадян України чоловічої статі віком від 16 до 60 років, персональні дані яких підлягають внесенню до Єдиного державного реєстру призовників, військовозобов`язаних та резервістів. Отже, відповідач не вчиняв протиправних дії щодо взяття на військовий облік позивача, а беручи до уваги зміни до наказу Міністерства оборони України від 14.08.2008 № 402 в частині щодо порядку проходження військово-лікарської комісії вважав, що ІНФОРМАЦІЯ_2 не мав законних підстав вносити зміни до ЄДРПВР «Оберіг» про виключення позивача з військового обліку.
Крім того, дослідивши копію довідки ІНФОРМАЦІЯ_6 від 17.09.1996 № 4/793, суд першої інстанції встановив, що ІНФОРМАЦІЯ_7 внесено запис про виключення позивача з обліку та дійшов висновку, що саме у ІНФОРМАЦІЯ_8 (як правонаступника ІНФОРМАЦІЯ_6 ), після прийняття рішення ВЛК про визнання позивача непридатним до військової служби з виключенням з військового обліку, виник обов`язок актуалізувати базу даних шляхом внесення відомостей до електронних форм облікових карток призовників, військовозобов`язаних та резервістів, відповідно до нормативно-правових актів з питань ведення військового обліку, як це зазначено у абзацом 3 пункту 2 розділу IV «Порядок внесення та актуалізація відомостей Реєстру» Порядку ведення Єдиного державного реєстру призовників, військовозобов`язаних та резервістів, затвердженого наказом Міністерства оборони України від 28.03.2022 №94, тому для ефективного відновлення порушених прав позивача йому потрібно звернутися до ІНФОРМАЦІЯ_8 (правонаступника ІНФОРМАЦІЯ_6 ) із заявою про виключення (зняття) з військового обліку з наданням підтверджуючих документів, зокрема довідки ІНФОРМАЦІЯ_6 від 17.09.1996 № 4/793.
Також, суд першої інстанції встановив, що до Реєстру вносяться дані саме про притягнення до відповідальності за порушення правил обліку, тому оскільки постанови на підтвердження вчинення позивачем адміністративного правопорушення відповідачем не складено дійшов висновку, це виключає можливість реалізації територіальним центром комплектування та соціальної підтримки права на звернення до органів Національної поліції для доставлення позивача до територіального центру комплектування та соціальної підтримки.
Відмовляючи а задоволенні позовної вимоги про виключення з Єдиного державного реєстру призовників, військовозобов`язаних та резервістів даних про перебування у розшуку позивача суд першої інстанції виснував, що вона є передчасною, оскільки припинення розшуку має передувати виключенню з Єдиного державного реєстру призовників, військовозобов`язаних та резервістів відомостей про порушення правил військового обліку.
ІІІ. Підстави апеляційного оскарження та їх обґрунтування.
Не погоджуючись з рішенням суду першої інстанції, ОСОБА_1 звернувся з апеляційною скаргою, в якій просить скасувати рішення Полтавського окружного адміністративного суду від 17.02.2026 у справі № 440/16836/25 і ухвалити нове судове рішення, яким адміністративний позов задовольнити.
В доводах апеляційної скарги апелянт зазначає, що станом на день подання апеляційної скарги в додатку «Резерв+» відображаються дані, які суперечать офіційній задокументованій інформації, а саме, що ОСОБА_1 перебуває "на обліку" з 24.02.2009 року.
Суд першої інстанції не врахував, що жодна норма Закону № 2232-XII не передбачає автоматичного поновлення статусу без нового рішення ВЛК або скасування попереднього рішення. Особа не може бути одночасно і виключеною з військового обліку відповідно до чинних документів (витяг з книги протоколів засідань призовної комісії ІНФОРМАЦІЯ_9 № 47 від 07.06.1996), і перебувати на військовому обліку в ЄДРПВР. Факт виключення апелянта з військового обліку не оспорюється. 
Порядок реалізації експериментального проекту з автоматичної верифікації та перевірки відомостей про призовників, військовозобов`язаних та резервістів не може стосуватися осіб, виключених з військового обліку, оскільки вони мають інший юридичний статус, а вчасне невнесення відомостей щодо виключення апелянта з військового обліку ІНФОРМАЦІЯ_2 до ЄДРПВР є неправомірним. Крім того, суд першої інстанції не врахував, що датою поновлення апелянта на обліку є 24.02.2009, натомість Постанова №932 датується 16.08.2024, що є взаємосуперечним фактом.
Апелянт вважає, що саме ІНФОРМАЦІЯ_2 , як орган ведення Реєстру, в якому востаннє вносилися записи до військово-облікового документа апелянта, зобов`язаний був вчасно внести відомості щодо його виключення з військового обліку, або виправити відомості в ЄДРПВР, коли отримав належне документальне підтвердження такого виключення. 
Вказує, що суд неправильно застосувавши норми матеріального права зазначив, що довідка ІНФОРМАЦІЯ_6 від 17.09.1996 № 4/793 є недійсною, тому що вона не відповідає вимогам до сучасного військово облікового документа, визначеним Постановою КМУ від 16 травня 2024 р. № 559, що свідчить про неправильність та неповноту дослідження доказів і встановлення обставин у справі.
Зазначає, що додатково після прийняття рішення Полтавським окружним адміністративним судом від 17.02.2026 по справі ним згідно рекомендацій суду першої інстанції було повторно направлено звернення щодо внесення коректних відомостей в ЄДРПВР до ІНФОРМАЦІЯ_10 (правонаступник ІНФОРМАЦІЯ_6 ), на що 21.02.2026 отримав чергову рекомендацію звернутися саме до ІНФОРМАЦІЯ_11 (копія листа від 21.02.2026 № 10/176 додається). 
Вважає, що ефективним засобом захисту порушеного його права буде саме зобов`язання ІНФОРМАЦІЯ_11 , в якому апелянт станом на сьогодні стоїть на обліку, та який 15.01.2002 року в довідці ІНФОРМАЦІЯ_6 від 17.09.1996 № 4/793 проставив відмітку «виключений з військового обліку за станом здоров`я», внести до Єдиного державного реєстру призовників, військовозобов`язаних та резервістів відомості про його виключення з військового обліку.
ІV. Провадження в суді апеляційної інстанції та виклад позиції інших учасників справи.
Відповідач не скористався правом надання відзиву на апеляційну скаргу, що відповідно до частини четвертої статті 304 Кодексу адміністративного судочинства України не перешкоджає перегляду рішення суду першої інстанції.
Учасники справи повідомлені про перегляд рішення Харківського окружного адміністративного суду від 17.02.2026 судом апеляційної інстанції належним чином шляхом отримання ними копій ухвал Другого апеляційного адміністративного суду про відкриття апеляційного провадження та про призначення даної справи до апеляційного розгляду в порядку письмового провадження, що підтверджується наявними в матеріалах справи довідками про доставку електронного листа.
Враховуючи, що рішення суду першої інстанції ухвалено в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін (у порядку письмового провадження), суд апеляційної інстанції в порядку пункту 3 частини першої статті 311 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) розглядає справу без повідомлення учасників справи (у порядку письмового провадження) за наявними у справі матеріалами, оскільки справу може бути вирішено на підставі наявних у ній доказів. З урахуванням вимог частини четвертої статті 229 КАС України фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.
V. Обставини, встановлені судом.
Судом першої інстанції встановлено та підтверджено матеріалами справи, що ОСОБА_1 є громадянином України, про що свідчить паспорт громадянина України НОМЕР_1 , виданий Оржицьким РВ УМВС України в Полтавській області 15.07.1999.
Протоколом призовної комісії №47 від 07.06.1996 року, відповідно до Положення про військово-лікарську експертизу та медичний огляд у Збройних Силах України ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_12 , визнаний непридатним до військової служби з виключенням з військового обліку за ст. 56а гр. 1 згідно наказу МОУ №2 від 1994 року, що підтверджується копією витягу з книги протоколів засідань призовної комісії ІНФОРМАЦІЯ_9 № 47 від 07.06.1996 року (а.с. 19 зворот).
07.06.1996 ОСОБА_1 видано довідку ІНФОРМАЦІЯ_6 від 17.09.1996 року №4/793 про те, що протоколом №47 від 07.06.1996 непридатний до військової служби з виключенням з військового обліку (а.с. 20). 15.01.2002 року в результаті зміни місця проживання в довідці керівником Лубенського міськвійськкомісаріату проставлено відмітку «виключений з військового обліку за станом здоров`я». 
Окрім того, 15.01.2002 керівником Лубенського міськвійськкомісаріату на 7 сторінці паспорту громадянина України ОСОБА_1 проставлено відмітку «Невійськовозобов`язаний» (а.с.18 зворот).
У червні 2025 року в додатку «Резерв+» містилася інформація про те, що ОСОБА_1 , на обліку не перебуває, а також містилася відмітка «не на обліку», запит на повторне ВЛК також був недоступним у зв`язку з тим, що позивач виключений з військового обліку (а.с.24).
Натомість у липні 2025 року інформація в додатку «Резерв+» оновилася та статус позивача «не на обліку» змінився на «військовозобов`язаний». Також зазначено, що позивач є порушником правил військового обліку та з 09.08.2025 перебуває в розшуку, в графі «причина звернення до Нацполіції» вказано: не прибув за повісткою до ТЦК та СП.
02.07.2025 позивач звернувся до ІНФОРМАЦІЯ_11 із заявою, в якій просив внести до Єдиного державного реєстру призовників інформацію про визнання його непридатним до військової служби та виключити його з військового обліку. До заяви додав копію довідки ІНФОРМАЦІЯ_13 від 17.09.1996 №4/793 (а.с. 25 зворот).
Листом ІНФОРМАЦІЯ_11 від 05.07.2025 № 6/5111 повідомлено, що відповідно до пункту 6 статті 22 Закону України «Про мобілізаційну підготовку та мобілізацію» та Порядку проведення призову громадян на військову службу під час мобілізації, на особливий період №560 від 16.05.2024 у період проведення мобілізації громадяни України чоловічої статі від 18 до 60 років зобов`язані мати при собі військово-обліковий документ разом з документом, що посвідчує особу. Рекомендовано ОСОБА_1 з`явитися до ІНФОРМАЦІЯ_14 для оформлення та видачі військово-облікового документа (а.с.25).
18.07.2025 позивач звернувся до ІНФОРМАЦІЯ_15 з проханням внести до Єдиного державного реєстру призовників, військовозобов`язаних та резервістів відомості про виключення з військового обліку у зв`язку із непридатністю до військової служби (а.с. 26 зворот).
Листом ІНФОРМАЦІЯ_14 від 07.08.2025 №8/2/1/669 поінформовано, що відповідно до відомостей, наданих ІНФОРМАЦІЯ_2 , відсутні відомості щодо виключення ОСОБА_1 з військового обліку військовозобов`язаних запасу, оскільки відповідно до наданої копії позивач був виключений з обліку військовозобов`язаних запасу призовною комісією ІНФОРМАЦІЯ_6 і не підлягав постановці на військовий облік в інших ТЦК та СП (військових комісаріатах). 3 огляду на викладену вище інформацію, ІНФОРМАЦІЯ_2 не може внести інформацію до Єдиного державного реєстру призовників, військовозобов`язаних та резервістів щодо виключення позивача з військового обліку, оскільки відсутня підтверджуюча інформація (військово-лікарська комісія, витяг з протоколу призовної комісії тощо). З метою врегулювання порушеного питання ІНФОРМАЦІЯ_16 рекомендував звернутися до ІНФОРМАЦІЯ_17 (а.с. 26).
13.08.2025 року позивач звернувся до Міністерства оборони України з проханням посприяти усуненню вищезазначених недоліків.
У відповідь на звернення до "гарячої лінії" МОУ ІНФОРМАЦІЯ_16 листом від 27.08.2025 №8/2/2/1943 повідомив позивачу, що відповідно до відомостей у Єдиному державному реєстрі призовників, військовозобов`язаних та резервістів АІКС "Оберіг" станом на 27.08.2025 ОСОБА_1 являється порушником військового обліку з 09.08.2025 та перебуває на обліку у ІНФОРМАЦІЯ_18 . Рекомендовано особисто прибути до ТЦК та СП за місцем перебування на військовому обліку, з метою уточнення військово-облікових даних (а.с. 29).
06.09.2025 ІНФОРМАЦІЯ_10 на запит позивача надав Витяг з книги протоколів засідань призовної комісії ІНФОРМАЦІЯ_9 № 47 від 07.06.1996 про визнання непридатним до військової служби та виключення ОСОБА_1 з військового обліку за ст.56 а гр. 1 Наказу МО України №2 від 1994 року (а.с. 19 зворот).
Отримавши витяг з протоколу, позивач повторно звернувся до ІНФОРМАЦІЯ_10 (правонаступник ІНФОРМАЦІЯ_6 ) та до ІНФОРМАЦІЯ_11 щодо виправлення відомостей та виключення його з військового обліку. 
28.10.2025 ІНФОРМАЦІЯ_10 щодо питання внесення коректних відомостей до Реєстру і виключення Апелянта з обліку рекомендував ОСОБА_1 звернутися до ІНФОРМАЦІЯ_11 (а.с. 30).
03.11.2025 ІНФОРМАЦІЯ_2 щодо питання внесення коректних відомостей до Реєстру і виключення ОСОБА_1 з обліку рекомендував звернутися до ІНФОРМАЦІЯ_10 , яким було прийнято дане рішення та знаходяться підтверджуючі документи (а.с. 32).
Не погоджуючись з діями ІНФОРМАЦІЯ_1 щодо поновлення на військовому обліку та щодо внесення даних про перебування на військовому обліку військовозобов`язаних до Єдиного державного реєстру призовників, військовозобов`язаних та резервістів, позивач звернувся з позовом до суду.
VІ. Нормативне регулювання та оцінка суду апеляційної інстанції.
Перевіривши за наявними у справі матеріалами доводи, викладені у апеляційній скарзі, правильність застосування судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права і правової оцінки обставин у справі у межах, визначених статтею 308 КАС України, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга підлягає частковому задоволенню, виходячи з наступного.
Частиною другою статті 19 Конституції України встановлено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України. 
Наведена норма означає, що суб`єкт владних повноважень зобов`язаний діяти лише на виконання закону, за умов і обставин, визначених ним, вчиняти дії, не виходячи за межі прав та обов`язків, дотримуватися встановленої законом процедури, обирати лише встановлені законодавством України способи правомірної поведінки під час реалізації своїх владних повноважень.
Правове регулювання відносин між державою і громадянами України у зв`язку з виконанням ними конституційного обов`язку щодо захисту Вітчизни, незалежності та територіальної цілісності України, а також загальні засади проходження в Україні військової служби визначено Законом України від 25.03.1992 № 2232-XII «Про військовий обов`язок і військову службу» (далі - Закон № 2232-XII).
Відповідно до частин першої-третьої статті 1 Закону № 2232-XII захист Вітчизни, незалежності та територіальної цілісності України є конституційним обов`язком громадян України.
Військовий обов`язок установлюється з метою підготовки громадян України до захисту Вітчизни, забезпечення особовим складом Збройних Сил України, інших утворених відповідно до законів України військових формувань, а також правоохоронних органів спеціального призначення (далі - Збройні Сили України та інші військові формування), посади в яких комплектуються військовослужбовцями.
Військовий обов`язок включає: підготовку громадян до військової служби; взяття громадян на військовий облік; прийняття в добровільному порядку (за контрактом) та призов (направлення) на військову службу; проходження військової служби; виконання військового обов`язку в запасі; проходження служби у військовому резерві; дотримання правил військового обліку.
Приписами частини сьомої статті 1 Закону №2232-ХІІ визначено, що виконання військового обов`язку громадянами України забезпечують державні органи, органи місцевого самоврядування, утворені відповідно до законів України військові формування, підприємства, установи та організації незалежно від підпорядкування і форм власності в межах їх повноважень, передбачених законом, центри надання адміністративних послуг, центри рекрутингу та районні (об`єднані районні), міські (районні у містах, об`єднані міські) територіальні центри комплектування та соціальної підтримки, територіальні центри комплектування та соціальної підтримки Автономної Республіки Крим, областей, міст Києва та Севастополя (далі - територіальні центри комплектування та соціальної підтримки).
У відповідності до частини десятої статті 1 Закону № 2232-XII громадяни України, які підлягають взяттю на військовий облік, перебувають на військовому обліку призовників або у запасі Збройних Сил України, у запасі Служби безпеки України, розвідувальних органів України чи проходять службу у військовому резерві, зобов`язані:
уточнити протягом 60 днів з дня набрання чинності указом Президента України про оголошення мобілізації, затвердженим Верховною Радою України, свої персональні дані через центр надання адміністративних послуг або через електронний кабінет призовника, військовозобов`язаного, резервіста, або у територіальному центрі комплектування та соціальної підтримки;
прибувати за викликом районного (об`єднаного районного), міського (районного у місті, об`єднаного міського) територіального центру комплектування та соціальної підтримки (далі - відповідні районні (міські) територіальні центри комплектування та соціальної підтримки), Центрального управління або регіонального органу Служби безпеки України, відповідного підрозділу розвідувальних органів України для оформлення військово-облікових документів, взяття на військовий облік, проходження медичного огляду, направлення на підготовку з метою здобуття або вдосконалення військово-облікової спеціальності, призову на військову службу або на збори військовозобов`язаних та резервістів;
проходити медичний огляд згідно з рішеннями комісії з питань взяття на військовий облік, комісії з питань направлення для проходження базової військової служби або військово-лікарської комісії відповідного районного (міського) територіального центру комплектування та соціальної підтримки, закладів охорони здоров`я Служби безпеки України, а у Службі зовнішньої розвідки України, розвідувальному органі Міністерства оборони України чи розвідувальному органі центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері охорони державного кордону, - за рішенням керівників відповідних підрозділів або військово-лікарської комісії Служби зовнішньої розвідки України, розвідувального органу Міністерства оборони України чи центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері охорони державного кордону, відповідно;
проходити підготовку до військової служби, військову службу і виконувати військовий обов`язок у запасі;
виконувати правила військового обліку, встановлені законодавством.
Отже, територіальні центри комплектування та соціальної підтримки є органами військового управління, що забезпечують виконання законодавства з питань військового обов`язку і військової служби, мобілізаційної підготовки та мобілізації (пункт 1 Положення про територіальні центри комплектування та соціальної підтримки, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України №154 від 23.02.2022 (далі - Положення №154)).
Згідно з пунктом 9 Положення №154 територіальні центри комплектування та соціальної підтримки відповідно до покладених на них завдань, зокрема: ведуть військовий облік призовників, військовозобов`язаних та резервістів, а також облік громадян України, які уклали контракт добровольця територіальної оборони, ветеранів війни та військової служби, та інших осіб, які мають право на пенсійне забезпечення відповідно до Закону України «Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб»; оформлюють та видають військово-облікові документи призовникам, військовозобов`язаним та резервістам; забезпечують захист цілісності бази Реєстру, його апаратного та програмного забезпечення, достовірності даних Реєстру, захист від несанкціонованого доступу, незаконного використання, копіювання, спотворення, знищення даних Реєстру, безпеку персональних даних відповідно до Законів України «Про Єдиний державний реєстр призовників, військовозобов`язаних та резервістів», «Про захист інформації в інформаційно-комунікаційних системах», «Про захист персональних даних» та міжнародних договорів у сфері захисту інформації, згоду на обов`язковість яких надано Верховною Радою України; розглядають звернення військовослужбовців, працівників та членів їх сімей, а також громадян з питань, що належать до компетенції територіальних центрів комплектування та соціальної підтримки, а також ведуть прийом громадян, які звертаються із зазначених питань, видають необхідні довідки та інші документи.
Таким чином, у зв`язку з проведенням заходів загальної мобілізації посадовими особами територіальних центрів комплектування та соціальної підтримки здійснюється вивчення особових справ кожного військовозобов`язаного, який підлягає призову на військову службу під час мобілізації, внесення змін до їх облікових карток та відповідних відомостей про особу до Єдиного державного реєстру призовників, військовозобов`язаних та резервістів, а також приведення військово-облікових документів у відповідність з наявними відомостями та проставлення актуальних даних щодо придатності чи непридатності до військової служби.
Правові основи мобілізаційної підготовки та мобілізації в Україні, засади організації цієї роботи, повноваження органів державної влади, інших державних органів, органів місцевого самоврядування, а також обов`язки підприємств, установ і організацій незалежно від форми власності, повноваження і відповідальність посадових осіб та обов`язки громадян щодо здійснення мобілізаційних заходів визначає Закон України від 21.10.1993 № 3543-XII «Про мобілізаційну підготовку та мобілізацію» (далі - Закон № 3543-XII).
Відповідно до статті 1 Закону № 3543-XII мобілізація - комплекс заходів, здійснюваних з метою планомірного переведення національної економіки, діяльності органів державної влади, інших державних органів, органів місцевого самоврядування, підприємств, установ і організацій на функціонування в умовах особливого періоду, а Збройних Сил України, інших військових формувань, сил цивільного захисту - на організацію і штати воєнного часу. Мобілізація може бути загальною або частковою та проводиться відкрито чи приховано.
Статтею 22 Закону № 3543-XII визначені обов`язки громадян щодо мобілізаційної підготовки та мобілізації:
- з`являтися за викликом до територіального центру комплектування та соціальної підтримки у строк та місце, зазначені в повістці (військовозобов`язані, резервісти Служби безпеки України - за викликом Центрального управління або регіонального органу Служби безпеки України, військовозобов`язані, резервісти розвідувальних органів України - за викликом відповідного підрозділу розвідувальних органів України), для взяття на військовий облік військовозобов`язаних чи резервістів, визначення їх призначення на особливий період, направлення для проходження медичного огляду;
- надавати в установленому порядку під час мобілізації будівлі, споруди, транспортні засоби та інше майно, власниками яких вони є, Збройним Силам України, іншим військовим формуванням, силам цивільного захисту з наступним відшкодуванням державою їх вартості в порядку, встановленому законом;
- проходити медичний огляд для визначення придатності до військової служби згідно з рішенням військово-лікарської комісії чи відповідного районного (міського) територіального центру комплектування та соціальної підтримки, закладів охорони здоров`я Служби безпеки України, а у розвідувальних органах України - за рішенням керівників відповідних підрозділів або військово-лікарської комісії Служби зовнішньої розвідки України, розвідувального органу Міністерства оборони України, центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері охорони державного кордону.
Громадяни, які перебувають на військовому обліку, в добровільному порядку реєструють свій електронний кабінет призовника, військовозобов`язаного чи резервіста.
У разі отримання повістки про виклик до територіального центру комплектування та соціальної підтримки громадянин зобов`язаний з`явитися у зазначені у ній місце та строк.
Призов громадян на військову службу під час мобілізації або залучення їх до виконання обов`язків за посадами, передбаченими штатами воєнного часу, забезпечують місцеві органи виконавчої влади та здійснюють територіальні центри комплектування та соціальної підтримки або командири військових частин (військовозобов`язаних, резервістів Служби безпеки України - Центральне управління або регіональні органи Служби безпеки України, військовозобов`язаних, резервістів розвідувальних органів України - відповідний підрозділ розвідувальних органів України, осіб, які уклали контракти про перебування у резерві служби цивільного захисту, - відповідні органи управління центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері цивільного захисту).
Механізм організації та ведення військового обліку призовників, військовозобов`язаних та резервістів визначений Порядком організації та ведення військового обліку призовників, військовозобов`язаних та резервістів, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 30.12.2022 № 1487 (далі – Порядок №1487).
Відповідно до пункту 79 Порядку №1487 районні (міські) територіальні центри комплектування та соціальної підтримки:
- організовують та ведуть військовий облік на території адміністративно-територіальної одиниці;
- здійснюють взяття, зняття або виключення з військового обліку призовників, військовозобов`язаних та резервістів у випадках, передбачених законодавством;
- організовують оповіщення та у разі потреби можуть здійснювати безпосередньо через військових посадових осіб, військовослужбовців, державних службовців, працівників, визначених рішенням керівника відповідного районного (міського) територіального центру комплектування та соціальної підтримки, оповіщення призовників, військовозобов`язаних та резервістів за місцем їх проживання (роботи, навчання тощо) шляхом вручення повісток під їх особистий підпис (додаток 11) та/або рекомендованим поштовим відправленням з описом вкладення та повідомленням про вручення про їх виклик до районних (міських) територіальних центрів комплектування та соціальної підтримки для оформлення військово-облікових документів, взяття на військовий облік, проходження медичного огляду, направлення на підготовку з метою здобуття або вдосконалення військово-облікової спеціальності, призову на військову службу або на збори військовозобов`язаних та резервістів і забезпечують здійснення контролю за їх прибуттям;
- організовують та забезпечують зберігання облікової документації призовників, військовозобов`язаних та резервістів, персональних даних, які містяться в них;
- виключають з військового обліку на підставі відповідних підтвердних документів осіб, які померли або визнані в установленому законом порядку безвісно відсутніми або оголошені померлими, визнані непридатними до військової служби, досягли граничного віку перебування в запасі, припинили громадянство України;
- проставляють у військово-облікових документах призовників, військовозобов`язаних та резервістів відповідні відмітки про взяття їх на військовий облік, зняття та виключення з нього;
- виконують функції з ведення Єдиного державного реєстру призовників, військовозобов`язаних та резервістів.
Таким чином, територіальні центри комплектування та соціальної підтримки забезпечують виконання військового обов`язку громадянами України, організовують та ведуть військовий облік на території адміністративно-територіальної одиниці, здійснюють взяття, зняття та виключення з військового обліку в установленому порядку.
Згідно з пунктом 22 Порядку №1487 взяття на військовий облік, зняття та виключення з військового обліку призовників, військовозобов`язаних та резервістів у районних (міських) територіальних центрах комплектування та соціальної підтримки, органах СБУ, відповідних підрозділах розвідувальних органів здійснюється відповідно до Закону України «Про військовий обов`язок і військову службу».
Частиною шостою статті 37 Закону України «Про військовий обов`язок і військову службу» визначено підстави виключення з військового обліку.
Так, згідно з пунктом 3 частини шостої статті 37 Закону України «Про військовий обов`язок і військову службу» виключенню з військового обліку у відповідних районних (міських) територіальних центрах комплектування та соціальної підтримки підлягають громадяни України, які визнані військово-лікарськими комісіями непридатними до військової служби з виключенням з військового обліку.
Колегією суддів встановлено, що відповідно до змісту довідки ІНФОРМАЦІЯ_6 від 17.09.1996 року №4/793 ОСОБА_1 протоколом призовної комісії ІНФОРМАЦІЯ_6 №41 від 07.06.1996 визнаний непридатним до військової служби з виключенням з військового обліку за ст. 56а (СО-8). Наведене кореспондується зі змістом витягу з книги протоколів засідань призовної комісії ІНФОРМАЦІЯ_9 № 47 від 07.06.1996 року, відповідно до якого протоколом призовної комісії №47 від 07.06.1996 року, відповідно до Положення про військово-лікарську експертизу та медичний огляд у Збройних Силах України ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_12 , визнаний непридатним до військової служби з виключенням з військового обліку за ст. 56а гр. 1 згідно наказу МОУ №2 від 1994 року.
Крім того, 15.01.2002 керівником Лубенського міськвійськкомісаріату на 7 сторінці паспорту громадянина України ОСОБА_1 проставлено відмітку «Невійськовозобов`язаний».
При цьому, суд враховує, що редакцією частини шостої статті 16 Закону України «Про військовий обов`язок і військову службу» (станом на час визнання позивача непридатним) було визначено, що відповідно до результатів медичного огляду призовника, його моральних і професійних якостей, а також матеріального і соціального стану призовника та членів його сім`ї районна (міська) призовна комісія виносить і оголошує призовникові рішення: про придатність до військової служби і призов на військову службу з призначенням до роду Збройних Сил України чи до інших військ, а також визначає дату відправлення його на службу у Збройні Сили України чи в інші військові формування; про тимчасову непридатність до військової служби за станом здоров`я; про надання відстрочки або звільнення від призову на строкову військову службу на підставах, передбачених статтями 17 і 18 цього Закону; про непридатність за станом здоров`я до військової служби в мирний час, обмежену здатність у воєнний час і зарахування в запас; про непридатність до військової служби із зняттям з військового обліку.
Редакцією частини 4 статті 37 Закону України «Про військовий обов`язок і військову службу» (станом на час визнання позивача непридатним) визначено, що зняттю з військового обліку підлягають громадяни: а) визнані військово-лікарськими комісіями непридатними до військової служби із зняттям з військового обліку; б) які досягли граничного віку перебування в запасі; в) призвані або прийняті на військову службу; г) взяті на спеціальний облік Міністерства внутрішніх справ України у зв`язку з призначенням на посади рядового або начальницького складу органів внутрішніх справ чи зарахуванням курсантами і слухачами вищих навчальних закладів Міністерства внутрішніх справ України; д) які вибули на постійне місце проживання за межі України; е) померлі. 
Аналогічні норми містить пункт 3 частини шостої статті 37 Закону № 2232-XII у редакції від 10.05.2025, згідно якого виключенню з військового обліку у відповідних районних (міських) територіальних центрах комплектування та соціальної підтримки (військовозобов`язаних та резервістів Служби безпеки України - у Центральному управлінні або регіональних органах Служби безпеки України, військовозобов`язаних та резервістів розвідувальних органів України - у відповідному підрозділі розвідувальних органів України) підлягають громадяни України, які: визнані непридатними до військової служби. 
У громадянина, якого виключено з військового обліку відповідно до пунктів 3 та 4 цієї частини, військово-обліковий документ не вилучається. До військово-облікового документа громадянина вносяться дані про виключення із військового обліку.
Підпунктом 12 пункту 2 розділу ІІ «Прикінцеві та перехідні положення» Закону №3633-IX (набрав чинності 18.05.2024) передбачено, що військово-обліковий документ, що визначає належність його власника до військового обов`язку, виданий до дня набрання чинності цим Законом, є чинним та не потребує обов`язкової заміни у випадку (з підстав) затвердження органом державної влади нової форми військово-облікового документа.
Колегія суддів враховує, що станом на час визнання позивача непридатним до проходження військової служби діяли норми Положення про військово-лікарську експертизу та медичний огляд у Збройних Силах України, затверджені наказом Міноборони України №2 від 04.01.1994 (далі - Положення №2) зареєстровано в Міністерстві юстиції України від 29.07.1994 №177/386.
Згідно з пунктом 92 вказаного Положення №2 було передбачено, що при огляді призовників лікарі визначають стан їх здоров`я та ступінь придатності до військової служби. При цьому враховується характер захворювання або фізичної вади, ступінь їх розвитку, функціональних порушень, а також освіта, спеціальність, фактична працездатність оглянутого та вимоги, які ставить військова служба до стану здоров`я у тому чи іншому виді Збройних Сил України, роді військ.
Відповідно до пунктів 95-96 Положення №2 залежно від стану здоров`я громадянам, придатним до військової служби, та тим, які призиваються на строкову військову службу, встановлюється один із ступенів обмеження 1, 2, 3, 4 або 5. Особам, тимчасово непридатним до військової служби, встановлюється ступінь обмеження 6, непридатними до військової служби в мирний час, обмежено здатним у воєнний час - 7, непридатним до військової служби із зняття з військового обліку -8.
Лікар виносить одну із таких постанов про придатність (тимчасову або повну непридатність) до строкової служби:
а) "придатний до військової служби. Ступінь обмеження 1 (2, 3, 4, 5)";
б) "тимчасово непридатний до військової служби. Ступінь обмеження 6";
в) "непридатний до військової служби у мирний час, обмежено здатний у воєнний час. Ступінь обмеження 7";
г) "непридатний до військової служби зі зняттям з військового обліку. Ступінь обмеження 8".
Отже, станом на час проходження позивачем військово-лікарської комісії 07.06.1996 було прийнято рішення про те, що позивач за наявними хворобами станом на час проходження ВЛК підлягає визнанню непридатним до військової служби із виключенням з військового обліку.
Згідно з абзацом другим пункту 69 Порядку проведення призову громадян на військову службу під час мобілізації, на особливий період №560 особи, які не проходили медичний огляд, або в яких закінчився строк дії рішення (постанови) про придатність до військової служби, або які були визнані обмежено придатними та не проходили повторний медичний огляд з метою визначення їх придатності до військової служби (за винятком тих, які визнані в установленому порядку особами з інвалідністю) направляються на військово-лікарську комісію.
Крім того, наказом Міністерства оборони України від 14.08.2008 № 402 затверджено Положення про військово-лікарську експертизу в Збройних Силах України, яке зареєстровано в Міністерстві юстиції України 17.11.2008 за № 1109/15800 (в редакції, чинній на час виникнення спірних правовідносин, далі - Положення №402).
Абзацом першим підпункту «б» пункту 20.3 Положення № 402 передбачено, що при медичному огляді військовослужбовців та інших контингентів ВЛК приймаються постанови такого змісту, зокрема: б) Непридатний: до військової служби з виключенням з військового обліку; до військової служби в мирний час, обмежено придатний у воєнний час (На воєнний час приймається постанова: Обмежено придатний до військової служби); до військової служби за контрактом; для підготовки до участі у ММО; до участі у ММО; до служби (роботи) у миротворчому персоналі; до навчання у ВВНЗ; до служби у плавскладі ВМС Збройних Сил України, морській піхоті, високомобільних десантних військах, спеціальних спорудах, водолазом, водолазом-глибоководником, акванавтом, підрозділах спеціального призначення; до навчання в учбовій частині за спеціальністю водолаза, водолаза-глибоководника, акванавта; до підводного водіння танків; до роботи з ДІВ, КРП, джерелами ЕМП, мікроорганізмами I-II груп патогенності, особливо небезпечними інфекційними хворобами; до служби у військовому резерві (при цьому постанова про придатність до військової служби не приймається); до служби на підводних човнах, придатний до служби на надводних кораблях (при цьому постанова про придатність до військової служби не приймається); до військової служби з переоглядом через 6-12 місяців (постанова приймається у воєнний час); до подальшого проходження зборів (постанова приймається щодо призваних на збори військовозобов`язаних, резервістів).
Разом з тим, відповідачем повідомлено, що ОСОБА_1 був взятий на облік ІНФОРМАЦІЯ_2 автоматично за місцем реєстрації відповідно до постанови Кабінету Міністрів України від 16.08.2024 № 932 «Про реалізацію експериментального проекту з автоматичної верифікації та перевірки відомостей про призовників, військовозобов`язаних та резервістів». 
Так, постановою Кабінету Міністрів України від 16.08.2024 № 932 затверджено Порядок реалізації експериментального проекту з автоматичної верифікації та перевірки відомостей про призовників, військовозобов`язаних та резервістів (далі - Порядок № 932), який визначає:
механізм реалізації експериментального проекту з автоматичної верифікації та перевірки відомостей про призовників, військовозобов`язаних та резервістів (далі - експериментальний проект) шляхом електронної інформаційної взаємодії між національними електронними інформаційними ресурсами у цілях національної безпеки та оборони України;
порядок формування переліку громадян України чоловічої статі віком від 16 до 60 років, персональні дані яких підлягають внесенню до Єдиного державного реєстру призовників, військовозобов`язаних та резервістів;
механізм взяття на військовий облік громадян України чоловічої статі віком від 16 років, яким у рік взяття на військовий облік виповнюється 17 років, до 25 років, зокрема тих, які перебувають за межами України, без проходження медичного огляду;
механізм внесення до Єдиного державного реєстру призовників, військовозобов`язаних та резервістів відомостей про громадян України чоловічої статі віком від 17 до 25 років, які не перебувають на військовому обліку (для їх взяття на військовий облік без проходження медичного огляду) та які перебувають в Україні і звернулися за оформленням (у тому числі замість втраченого або викраденого), обміном паспорта громадянина України, паспорта громадянина України для виїзду за кордон, а також громадян України чоловічої статі віком від 18 до 60 років, які перебувають за межами України і звернулися до відокремленого підрозділу державного підприємства, що належить до сфери управління ДМС, який розміщений за межами України (далі - відокремлений підрозділ), за оформленням (у тому числі замість втраченого або викраденого), обміном, отриманням паспорта громадянина України, паспорта громадянина України для виїзду за кордон;
механізм перевірки дійсності військово-облікових документів громадян України чоловічої статі віком від 18 до 60 років, які перебувають за межами України і звернулися за оформленням (у тому числі замість втраченого або викраденого), обміном, отриманням паспорта громадянина України, паспорта громадянина України для виїзду за кордон до відокремленого підрозділу.
Метою експериментального проекту є оптимізація та верифікація відомостей Єдиного державного реєстру призовників, військовозобов`язаних та резервістів шляхом обміну інформацією в цілях національної безпеки та оборони України.
Відповідно до пункту 17-1 Порядку № 932 стосовно громадян України чоловічої статі віком від 16 до 60 років ДМС одноразово формує перелік відомостей, зазначених у підпунктах 1 - 11 пункту 5 цього Порядку, та передає їх Міноборони для внесення відомостей до Єдиного державного реєстру призовників, військовозобов`язаних та резервістів в установленому законодавством порядку з використанням засобів захисту інформації, що мають сертифікат відповідності або позитивний експертний висновок за результатами державної експертизи у сфері захисту інформації, з дотриманням вимог законодавства про захист персональних даних.
Подальше внесення відомостей до Єдиного державного реєстру призовників, військовозобов`язаних та резервістів і взяття на військовий облік громадян України чоловічої статі віком від 25 до 60 років, які на такому обліку не перебувають, здійснюється шляхом електронної інформаційної взаємодії Єдиного державного демографічного реєстру, відомчої інформаційної системи ДМС, інших інформаційних систем, реєстрів та баз (банків) даних відповідно до статті 14 Закону України «Про Єдиний державний реєстр призовників, військовозобов`язаних та резервістів» та Єдиного державного реєстру призовників, військовозобов`язаних та резервістів з використанням засобів системи електронної взаємодії державних електронних інформаційних ресурсів «Трембіта».
На підставі відомостей, отриманих Міноборони відповідно до абзацу першого і другого цього пункту, здійснюється автоматичне взяття зазначених осіб на військовий облік.
Взяття на військовий облік громадян України, зазначених в абзаці першому і другому цього пункту, здійснюється за зареєстрованим/задекларованим їх місцем проживання, а у разі, коли місце проживання не зареєстровано/не задекларовано, - територіальними центрами комплектування та соціальної підтримки, визначеними Генеральним штабом Збройних Сил.
Взяття на військовий облік зазначених осіб проводиться без направлення на військово-лікарську комісію для проходження медичного огляду.
Отже, внаслідок реалізації норм Порядку №932 відомості щодо позивача були внесені до Єдиного державного реєстру призовників, військовозобов`язаних та резервістів в автоматизованому режимі та позивача поновлено на військовому обліку, у зв`язку з чим позовні вимоги щодо визнання протиправними дій відповідача щодо поновлення позивача на обліку є безпідставними та задоволенню не підлягають.
Разом з тим, як вже зазначалось судом апеляційної інстанції, територіальні центри комплектування та соціальної підтримки в межах своїх повноважень відповідно до пункту 9 Положення №154, пункту 79 Порядку №1487 організовують та ведуть військовий облік на території адміністративно-територіальної одиниці, здійснюють взяття, зняття або виключення з військового обліку військовозобов`язаних, виконують функції з ведення Єдиного державного реєстру призовників, військовозобов`язаних та резервістів.
Колегія суддів враховує правову позицію, викладену у пунктах 37-39 постанови Верховного Суду від 21.05.2025 у справі № 280/2880/24, відповідно до якої законодавець виокремлює поняття «зняття з військового обліку» та «виключення з військового обліку», при цьому, при знятті з військового обліку Законом передбачено можливість повторного взяття військовозобов`язаного на такий облік. Отже, різними є як підстави, так і правові наслідки зняття або виключення з військового обліку. З аналізу положень Закону № 2232-XII висновується, що громадяни, які підлягають виключенню з військового обліку, втрачають статус військовозобов`язаного, в той же час зняті з військового обліку продовжують перебувати в статусі військовозобов`язаних.
Отже, після виключення позивача з військового обліку на підставі статті 56а графи 1 наказу Міністерства оборони України від 04.01.1994 № 2 як непридатного до військової служби відповідач не мав правових та фактичних підстав повторно взяти його на військовий облік. 
У контексті спірних правовідносин, що склались між сторонами, суд апеляційної інстанції вважає за необхідне вказати, що у постанові Верховного Суду від 25.07.2019 у справі №826/13000/18 зазначено, що правова процедура («fair procedure» - справедлива процедура) є складовою принципу законності та принципу верховенства права і передбачає правові вимоги до належного прийняття актів органами публічної влади.
Правова процедура встановлює межі вчинення повноважень органом публічної влади і, в разі її неналежного дотримання, дає підстави для оскарження таких дій особою, чиї інтереси вона зачіпає, до суду.
Встановлена правова процедура як складова принципу законності та принципу верховенства права є важливою гарантією недопущення зловживання з боку органів публічної влади під час прийняття рішень та вчинення дій, які повинні забезпечувати справедливе ставлення до особи.
Ця правова процедура спрямована на забезпечення загального принципу юридичної визначеності, складовою якої є принцип легітимних очікувань як один з елементів принципу верховенства права, тоді як взяття на військовий облік та призов на військову службу під час мобілізації позивача, визнаного непридатного до військової служби з виключенням з військового обліку, не пов`язане з жодною передбаченою Законом України «Про мобілізаційну підготовку та мобілізацію» та Законом України «Про військовий обов`язок і військову службу» подією.
Такі дії ІНФОРМАЦІЯ_1 порушують права та законні інтереси позивача та зводить нанівець принцип «належного урядування» (пункти 70, 71 рішення Європейського суду з прав людини (далі ЄСПЛ) від 20.10.2011 в справі «Рисовський проти України» (заява № 29979/04), яке набуло статусу остаточного 20.01.2012). Згідно із практикою ЄСПЛ цей принцип передбачає, що у разі, коли йдеться про питання загального інтересу, зокрема, якщо справа впливає на такі основоположні права людини, як майнові права, державні органи повинні діяти вчасно та в належний і якомога послідовніший спосіб. 
Ризик будь-якої помилки державного органу повинен покладатися на саму державу, а помилки не можуть виправлятися за рахунок осіб, яких вони стосуються (рішення у справах «Пінкова та Пінк проти Чеської Республіки» (Pincova and Pine v. the Czech Republic), пункту 58, «Ґаші проти Хорватії» (Gashi v. Croatia), №32457/05, пункту 40, «Трґо проти Хорватії» (Trgo v. Croatia), №35298/04, пункту 67).
Суд зауважує, що тягар настання несприятливих наслідків через невиконання (не належне виконання) ІНФОРМАЦІЯ_19 своїх обов`язків, у тому числі й щодо своєчасного внесення даних про військовозобов`язаного до Єдиного державного реєстру призовників, військовозобов`язаних та резервістів про непридатність позивача з виключенням з військового обліку, не може покладатися на останнього та створювати для нього додаткових обов`язків. Фактично у даній справі ІНФОРМАЦІЯ_2 взяв на військовий облік особу, яка була раніше виключена з військового обліку і повторно взяттю не підлягає.
З урахуванням наведеного, судова колегія дійшла висновку, що дії відповідача щодо взяття позивача на військовий облік військовозобов`язаних є протиправними, оскільки вчинені з неповно встановленими обставинами та з порушенням вимог чинного законодавства. У свою чергу, враховуючи, що вказані дії відповідача не ґрунтується на неправильному застосуванні норм Закону України «Про мобілізаційну підготовку та мобілізацію», Закону України «Про військовий обов`язок і військову службу» та вчинені без урахування всіх фактичних обставин та наданих позивачем документів, тому не відповідають критеріям правомірності, наведеним у частині другій статті 2 КАС України, суд апеляційної інстанції дійшов висновку про необхідність відновлення порушених прав та інтересів позивача шляхом зобов`язання відповідача виключити із військового обліку військовозобов`язаних позивача.
Щодо позовних вимог про внесення даних про перебування позивача на військовому обліку військовозобов`язаних до Єдиного державного реєстру призовників, військовозобов`язаних та резервістів колегія суддів зазначає наступне.
З наявного в матеріалах справи витягу з мобільного застосунку «Резерв+» слідує, що в Єдиному державному реєстрі призовників, військовозобов`язаних та резервістів містяться відомості про перебування позивача на військовому обліку в ІНФОРМАЦІЯ_20 .
Частиною п`ятою статті 33 Закону №2232-ХІІ визначено, що військовий облік призовників, військовозобов`язаних та резервістів ведеться в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.
Персонально-якісний облік призовників, військовозобов`язаних та резервістів передбачає облік відомостей (персональних та службових даних) стосовно призовників, військовозобов`язаних та резервістів, які узагальнюються в облікових документах та вносяться до Єдиного державного реєстру призовників, військовозобов`язаних та резервістів. Ведення персонально-якісного обліку призовників, військовозобов`язаних та резервістів покладається на відповідні районні (міські) територіальні центри комплектування та соціальної підтримки (частина перша статті 34 Закону №2232-ХІІ).
Відповідно до частини першої статті 1 Закону України від 16.03.2017 № 1951-VIII «Про Єдиний державний реєстр призовників, військовозобов`язаних та резервістів» (далі - Закон №1951-VIII у редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин) Єдиний державний реєстр призовників, військовозобов`язаних та резервістів (далі - Реєстр) - інформаційно-комунікаційна система, призначена для збирання, зберігання, обробки та використання даних про призовників, військовозобов`язаних та резервістів, створена для забезпечення військового обліку громадян України.
Основними завданнями Реєстру є: 1) ідентифікація призовників, військовозобов`язаних, резервістів та забезпечення ведення військового обліку громадян України; 2) інформаційне забезпечення комплектування Збройних Сил України, інших утворених відповідно до законів України військових формувань особовим складом у мирний час та в особливий період; 3) інформаційне забезпечення громадян України, у тому числі осіб, звільнених з військової служби, які мають право на пенсію, та членів сімей загиблих військовослужбовців відомостями щодо виконання ними військового обов`язку (частина перша статті 2 Закону №1951-VIII).
За приписами частин восьмої, дев`ятої статті 5 Закону №1951-VIII органами ведення Реєстру є Міністерство оборони України, районні (об`єднані районні), міські (районні у місті, об`єднані міські) територіальні центри комплектування та соціальної підтримки, Центральне управління Служби безпеки України та регіональні органи Служби безпеки України, відповідні підрозділи розвідувальних органів України. Органи ведення Реєстру забезпечують ведення Реєстру та актуалізацію його бази даних.
До Реєстру вносяться, обробляються та зберігаються в базі даних Реєстру такі відомості: 1) персональні дані призовників, військовозобов`язаних та резервістів; 2) службові дані призовників, військовозобов`язаних та резервістів (частина перша статі 6 вказаного Закону).
У відповідності до пункту 17-1 частини першої статті 7 Закону №1951-VIII до персональних даних призовника, військовозобов`язаного та резервіста належать, зокрема, відомості про результати медичних оглядів, що проводяться з метою визначення придатності до виконання військового обов`язку.
Згідно з пунктами 1, 2 частини першої статті 8 Закону №1951-VIII до службових даних призовника, військовозобов`язаного та резервіста належать: відомості про виконання військового обов`язку; відомості про результати проходження медичного огляду (військово-лікарської експертизи).
Таким чином, із аналізу наведених приписів чинного законодавства слідує, що відповідач є органом ведення Єдиного державного реєстру призовників, військовозобов`язаних та резервістів та повинен забезпечувати актуалізацію бази даних, які до Реєстру вносяться, обробляються та зберігаються в базі даних Реєстру персональні та службові дані призовників, військовозобов`язаних та резервістів.
Відповідно до частини першої-другої статті 9 Закону №1951-VIII призовник, військовозобов`язаний та резервіст має право:
1) отримувати інформацію про своє включення (невключення) до Реєстру та відомості про себе, внесені до Реєстру, в тому числі через електронний кабінет призовника, військовозобов`язаного, резервіста;
2) звертатися в порядку, встановленому адміністратором Реєстру, до відповідного органу ведення Реєстру з мотивованою заявою щодо неправомірного включення (невключення) до Реєстру запису про себе, виправлення недостовірних відомостей Реєстру.
Призовник, військовозобов`язаний та резервіст зобов`язаний подавати до органу ведення Реєстру достовірну інформацію про свої персональні дані, що вносяться до Реєстру.
Отже, внесення змін до персональних та службових даних військовозобов`язаних здійснюється, зокрема, на підставі відомостей, які подаються військовозобов`язаними.
За визначенням Порядку оформлення (створення) та видачі військово-облікового документа для призовників, військовозобов`язаних та резервістів і форми такого документа, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 16.05.2024 № 559 (далі – Порядок №559 в редакції, чинній на момент спірних правовідносин) військово-обліковий документ є документом, що визначає належність його власника до виконання військового обов`язку, який оформляється (створюється) та видається громадянину України, який є призовником, військовозобов`язаним або резервістом, у тому числі, якщо він був виключений з військового обліку призовників, військовозобов`язаних та резервістів відповідно до пунктів 3 і 4 частини шостої статті 37 Закону України «Про військовий обов`язок і військову службу» та не отримував такий документ до набрання чинності постановою Кабінету Міністрів України від 16 травня 2024 р. № 559 «Про затвердження Порядку оформлення (створення) та видачі військово-облікового документа для призовників, військовозобов`язаних та резервістів і форми такого документа».
Відповідно до пункту 3 Порядку № 559 відомості, що зазначені у військово-обліковому документі громадянина України, який перебуває або був виключений з військового обліку Збройних Сил, СБУ, розвідувального органу, повинні відповідати відомостям, що містяться в Єдиному державному реєстрі призовників, військовозобов`язаних та резервістів.
Згідно з пунктом 4 Порядку № 559 у разі невідповідності відомостей, зазначених у посвідченні призовника, тимчасовому посвідченні військовозобов`язаного, військовому квитку осіб рядового, сержантського і старшинського складу та військовому квитку офіцера запасу, відомостям, що містяться у Єдиному державному реєстрі призовників, військовозобов`язаних та резервістів, громадянин України для внесення відповідних змін:
у паперовій формі - повинен звернутися до районного (міського) територіального центру комплектування та соціальної підтримки або його відділу (органу СБУ, розвідувального органу) за місцем перебування на військовому обліку;
в електронній формі - повинен скористатися засобами електронного кабінету призовника, військовозобов`язаного, резервіста для звернення до районного (міського) територіального центру комплектування та соціальної підтримки або його відділу за місцем перебування на військовому обліку.
Зміни вносяться протягом п`яти робочих днів з дня реєстрації заяви.
Отже, обов`язок щодо усунення розбіжностей між зазначеними у військовому квитку військовозобов`язаного відомостями про непридатність до військової служби з виключенням з військового обліку та зазначеними у Єдиному державному реєстрі призовників, військовозобов`язаних та резервістів відомостями про перебування на військовому обліку, покладений на громадянина України. Такий громадянин зобов`язаний в порядку, визначеному пунктом 4 Порядку № 559, подати відповідну заяву у паперовій або електронній формі до районного (міського) територіального центру комплектування за місцем перебування на військовому обліку.
Відповідно до пункту 8 Положення про військовий облік військовозобов`язаних і призовників, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 09.06.1994 №377 (втратила чинність на підставі Постанови КМ № 921 від 07.12.2016; діяла на час оформлення позивачу довідки від 17.09.1996 року №4/793) бланки військових квитків, тимчасових посвідчень, що видаються замість військових квитків, посвідчення про приписку до призовних дільниць, а також бланки посвідчень і повідомлень, які засвідчують перебування на спеціальному військовому обліку військовозобов`язаних, виготовляються за замовленнями Міноборони.
З матеріалів справи встановлено, що ОСОБА_1 звернувся до ІНФОРМАЦІЯ_14 , на обліку якого він перебуває, із заявою від 02.07.2025, в якій просив внести до Єдиного державного реєстру призовників, військовозобов`язаних та резервістів інформацію про визнання його непридатним до військової служби та виключити його з обліку, внести відповідну відмітку та вилучити будь-які суперечливі дані з реєстру та мобільного додатку «Резерв+», долучивши копію довідки ІНФОРМАЦІЯ_6 від 17.09.1996 року №4/793, копію паспорта та РНОКПП. Однак відповідачем, фактично, не було задоволено подану позивачем заяву та не внесено до Єдиного державного реєстру призовників, військовозобов`язаних та резервістів відомостей про виключення позивача з військового обліку.
Колегія суддів зауважує, що оскільки позивач був визнаний непридатним до військової служби з виключенням його з військового обліку, що відображено в довідці ІНФОРМАЦІЯ_6 від 17.09.1996 року №4/793, яка не була скасована або визнана недійсною, тобто є обов`язковою до виконання, а також зазначено в паспорті позивача, то зазначені відомості підлягали внесенню і до Єдиного державного реєстру призовників, військовозобов`язаних та резервістів.
Разом з тим, ІНФОРМАЦІЯ_2 не реалізував у повній мірі процедури виключення позивача з військового обліку, не здійснивши жодних дій із внесення відомостей про виключення ОСОБА_1 з військового обліку до Єдиного державного реєстру призовників, військовозобов`язаних та резервістів.
Враховуючи викладене, суд апеляційної інстанції зазначає про допущення відповідачем протиправної бездіяльності щодо невнесення відомостей до Єдиного державного реєстру призовників, військовозобов`язаних та резервістів про виключення ОСОБА_1 з військового обліку, у зв`язку з чим для поновлення порушеного права позивача необхідним є зобов`язання відповідача виключити дані про перебування позивача на військовому обліку військовозобов`язаних з Єдиного державного реєстру призовників, військовозобов`язаних та резервістів. Застосований судом спосіб захисту охоплює позовні вимоги в частині покладання на відповідача обов`язків усунути відомості в Реєстрі про перебування позивача в розшуку, оскільки такий статус пов`язується з порушенням військовозобов`язаним правил військового обліку, водночас, як було встановлено судом, ОСОБА_1 підлягає виключенню з військового обліку.
Колегія суддів зауважує, що суд першої інстанції з огляду на зміст позовної заяви не визначив предмет спору між сторонами, не врахував, що спір у цій справі фактично стосується взяття позивача на військовий облік та виключення з такого із внесенням відповідних відомостей до Єдиного державного реєстру призовників, військовозобов`язаних та резервістів, внаслідок чого неправильно обрав спосіб захисту порушеного права позивача. Позивач не оскаржував дії ІНФОРМАЦІЯ_11 щодо внесення інформації до Єдиного державного реєстру призовників, військовозобов`язаних та резервістів про порушення ОСОБА_1 правил військового обліку, які судом першої інстанції визнано протиправними. Крім того, матеріали справи не містять доказів направлення звернення ІНФОРМАЦІЯ_2 до органів Національної поліції України для здійснення адміністративного затримання та доставлення ОСОБА_1 , що також свідчить про помилковість висновків суду першої інстанції в частині визнання таких дій протиправними.
В аспекті оцінки інших аргументів учасників справи колегія суддів враховує позицію Європейського суду з прав людини, яка відображає принцип належного здійснення правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав та основоположних свобод людини і зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, однак його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (рішення від 09.12.1994 у справі «Руїз Торія проти Іспанії» (Ruiz Torija v. Spain), заява № 18390/91, пункт 29; рішення від 18.07.2006 у справі «Проніна проти України» (Pronina v. Ukraine), заява № 63566/00, пункт 23; рішення від 28.01.2011 (остаточне) у справі «Трофимчук проти України», заява № 4241/03, пункт 54; рішення від 21.01.1999 у справі «Гарсія Руїз проти Іспанії» (Garcia Ruiz v. Spain), заява № 30544/96, пункт 26). Хоча національний суд і має певну свободу розсуду щодо вибору аргументів у тій чи іншій справі та прийняття доказів на підтвердження позицій сторін, але орган влади зобов`язаний виправдати свої дії, навівши обґрунтування своїх рішень (рішення від 01.07.2003 у справі «Суомінен проти Фінляндії» (Suominen v. Finland), № 37801/97, пункт 36).
Наведене дає підстави для висновку, що доводи сторін у кожній справі повинні оцінюватись судами на предмет їх відповідності критеріям конкретності, доречності та важливості у рамках відповідних правовідносин з метою належного обґрунтування позиції суду. Відтак, решта доводів та аргументів сторін, що наведена у заявах по суті справи, не потребує окремої оцінки суду, оскільки зроблених судом висновків не спростовують.
Відповідно до пункту 2 частини першої статті 315 КАС України суд апеляційної інстанції за наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення суду першої інстанції має право скасувати судове рішення повністю або частково і ухвалити нове судове рішення у відповідній частині або змінити судове рішення.
За приписами пункту 3 частини першої статті 317 КАС України невідповідність висновків, викладених у рішенні суду першої інстанції, обставинам справи є підставою для скасування судового рішення суду першої інстанції повністю або частково та ухвалення нового рішення у відповідній частині або зміни рішення.
Враховуючи, що суд першої інстанції не встановив належним чином всі фактичні обставини у даній справі, внаслідок чого дійшов помилкового висновку про відмову у задоволенні позову, колегія суддів вважає, що рішення Полтавського окружного адміністративного суду від 17.02.2026 по справі № 440/16836/25 підлягає скасуванню, з прийняттям постанови про часткове задоволення позовних вимог.
VІІ. Судові витрати.
Відповідно до частини першої статті 139 КАС України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.
Згідно з частиною шостою статті 139 КАС України, якщо суд апеляційної чи касаційної інстанції, не повертаючи адміністративної справи на новий розгляд, змінить судове рішення або ухвалить нове, він відповідно змінює розподіл судових витрат.
З матеріалів справи встановлено, що позивач сплатив судовий збір за подання адміністративного позову у розмірі 1211,20 грн (платіжна квитанція №8646-5874-7339-4460 від 16.12.2025), за подання апеляційної скарги – 1816,80 грн (платіжна квитанція № B8D3-6K51-1MLE від 16.03.2026)
Суд апеляційної інстанції враховує висновок Верховного Суду, викладений у додатковій постанові від 13.08.2020 у справі №440/3005/19, відповідно до якого принцип пропорційності при стягненні судового збору у разі часткового задоволення позову щодо позовних вимог немайнового характеру не застосовується.
Таким чином, з огляду на прийняття рішення про часткове задоволення позовних вимог, судові витрати по сплаті судового збору в суді першої інстанції та в суді апеляційної інстанції підлягають стягненню на користь позивача за рахунок бюджетних асигнувань відповідача.
Керуючись статтями 242, 243, 250, 308, 310, 315, 317, 321, 322, 325, 328, 329 Кодексу адміністративного судочинства України, суд
ПОСТАНОВИВ:
Апеляційну скаргу ОСОБА_1 задовольнити частково.
Рішення Полтавського окружного адміністративного суду від 17.02.2026 по справі №440/16836/25 скасувати.
Прийняти постанову, якою позовні вимоги ОСОБА_1 задовольнити частково.
Визнати протиправними дії ІНФОРМАЦІЯ_1 щодо взяття ОСОБА_1 на військовий облік.
Зобов`язати ІНФОРМАЦІЯ_3 виключити ОСОБА_1 з військового обліку.
Визнати протиправною бездіяльність ІНФОРМАЦІЯ_1 щодо невнесення відомостей до Єдиного державного реєстру призовників, військовозобов`язаних та резервістів про виключення ОСОБА_1 з військового обліку.
Зобов`язати ІНФОРМАЦІЯ_3 виключити дані про перебування ОСОБА_1 на військовому обліку з Єдиного державного реєстру призовників, військовозобов`язаних та резервістів.
В іншій частині позовних вимог відмовити.
Стягнути на користь ОСОБА_1 за рахунок бюджетних асигнувань ІНФОРМАЦІЯ_1 судові витрати зі сплати судового збору за подання позовної заяви та апеляційної скарги у загальному розмірі 3028,00 грн (три тисячі двадцять вісім гривень 00 копійок). 
Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та не підлягає касаційному оскарженню, крім випадків, передбачених п. 2 ч. 5 ст. 328 Кодексу адміністративного судочинства України.

Головуючий суддя 		К.В. Мінаєва 	
Судді	   	В.В. Катунов   І.М. Ральченко