Справа № 686/36959/25
Провадження № 2/686/2362/26 

РІШЕННЯ
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
заочне  

07 травня 2026 року 

Хмельницький міськрайонний суд Хмельницької області
в складі: головуючої – судді Порозової І.Ю.,
за участі секретаря Гуменного В.В., представника позивача ОСОБА_1 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Хмельницького цивільну справу за позовом АТ КБ «Приватбанк» до ОСОБА_2 про стягнення заборгованості,
встановив:
В грудні 2025 року АТ КБ «Приватбанк» звернувся до суду з позовом до ОСОБА_2 про стягнення заборгованості, в обґрунтування якого вказав, що ОСОБА_2 з метою отримання банківських послуг, підписала Заяву б/н від 01.07.2014 року.
На підставі укладеного Договору відповідач отримала платіжний інструмент - кредитну картку номер – НОМЕР_1 .
В подальшому, 02.03.2023 року відповідач ознайомилася з умовами кредитування та підписала Паспорт споживчого кредиту заяву про приєднання до умов та правил надання банківських послуг та погодила наступні умови: 1. Тип кредиту та розмір кредитного ліміту: відновлювана кредитна лінія до 200 000 грн. (п.9.2. Договору); 2. Тип кредитної карти: Картка «Універсальна»; 3. Строк кредитування: 12 місяців з пролонгацією (п.9.2. Договору); 4. Процентна ставка, відсотків річних: 42,0% (п.9.3 Договору); 5. Кількість та розмір платежів, періодичність: сплата мінімального обов`язкового платежу на поточний рахунок, для якого відкрито кредитну картку, до останнього календарного числа (включно) місяця, наступного за місяцем, у якому було здійснено витрати за рахунок кредитного ліміту (п.9.4. Договору); 6. Розмір мінімального обов`язкового платежу: - 5% від заборгованості, але не менше ніж 100 грн, щомісячно, або 10% від заборгованості, але не менше 100 грн, щомісячно - у разі прострочки, починаючи з другого місяця прострочення (п.9.4. Договору); 7. Проценти від суми неповернутого в строк кредиту, які у відповідності до ч.2 ст.625 Цивільного кодексу України встановлюються за домовленістю Сторін у процентах від простроченої суми заборгованості в розмірі: 60,00% (п.9.5. та п. 2.1.1.2.12. Договору).
Відповідач користувалася кредитним лімітом, повертала використану суму кредитного ліміту та сплачувала відсотки за користування кредитним лімітом, але припинила надавати своєчасно Позивачу грошові кошти для погашення заборгованості за кредитом, відсотками, а також іншими витратами відповідно до умов Договору, що має відображення у Розрахунку заборгованості за та підтверджується випискою за рахунком.
Відповідач припинила вносити кошти посилаючись на "спірні", на її думку, операції, які були проведені по її картці номер НОМЕР_2 за 30.04.2023 року – Списання з карти у сумі 32550,00 гривень.
Позивач зазначив, що в ході проведення перевірки встановлено, що на підставі виписки по карті НОМЕР_2 ОСОБА_2 за період 30.04.-01.05.2023р. підтверджено здійснення банківських операцій.
Кошти в сумі 8793 грн. були переказані через термінал TWITERM мерчант банку ADYEN N.V. шляхом ручного введення номера карти, терміну дії та CVC-коду карти та в сумі 23948 грн. були зняті за допомогою сервісу “Готівка на касі” через торгові мережі Сільпо та АТБ у м.Києві.
З аналізу хроніки авторизацій в Приват24 ОСОБА_2 в ході перевірки було встановлено, що 29.04.2023 р. в 22:10:45 відбулася авторизація в акаунті клієнта з нетипового для неї девайсу: CPH1893RU|OPPO, ip - 46.211.92.28, login +380680389485. Відновлення доступу в Приват24 під час авторизації відбулася по IVR дзвінку на номер НОМЕР_3 .
Багаторівневі IVR-опитування 2023-04-29 22:10:01 Контакт проведено (OK) +380680389485 P24AOS2 authorization створення нової сесії в Приват24. 
Клієнтом при цьому авторизация не була скасована.
Під час цієї сесії відбулася зміна кредитного ліміта по карті, зміни пароля від Приват24 до проведення авторизації не було.
Надалі авторизації в акаунті клієнта відбувалися з того самого нетипового девайсу і 30.04.2023. 
Також було встановлено що 30.04.2023 в 10:53 карта НОМЕР_2 була токенізована на Device type WATCH. Токен 5355604287016389 для операцій згенерований в момент прив`язки реальної карти клієнта до даного нетипового пристрою”.
За наслідками проведення перевірки уповноваженими особами зроблено висновок про те, що 02.03.2023 клієнт ОСОБА_2 разом з донькою відвідала Хмельницьке відділення №2, звернулася до спеціаліста з обслуговування клієнтів Хмельницьке відділення №2 Голик Т.М., де їм були видані картки "Універсальна" НОМЕР_2 та "Юніора" 5168752024791116, які в той же день були активовані. Надалі 29.04.2023 року ймовірно клієнт зайшла по посиланню на фішингову сторінку, де ввела логін і пароль для входу від Приват24 (перехід здійснено на сайт з подальшою компрометацією входу під акаунтом "Приват24" клієнта), при цьому вхід в акаунт було підтверджено IVR дзвінком на номер НОМЕР_3 .
Отже, клієнт самостійно повідомила третім особам свій логін та пароль до системи "Приват24". Надалі шахраї 29.04.2023р. підвищили кредитний ліміт по карті та 30.04.2023р. токенізовали карту НОМЕР_2 . Транзакції щодо зняття готівки через каси магазинів проведено за допомогою Device type WATCH з NFC-модулем Token requestor description MiPay з токенізованою карткою та вводом пін-коду. Карта 5168752007566352 була токенізована на Device type WATCH.
Разом з тим, банком проводилася робота щодо оспорення транзакцій за правилами платіжної системи та повернення коштів клієнту таким шляхом. В результаті проведеної роботи банком було повернуто 3187,24 грн. на карту клієнта 4149499389852953 та 8000 філіппінських песо і 4.57 EUR повернуто на карту НОМЕР_2 .
Таким чином, провівши службову перевірку за викладеними обставинами, спеціалістами служби безпеки Банку встановлено, що:“Зняття грошових коштів з картки клієнта ОСОБА_2 стало можливим за сприяння розголошення конфіденційних даних клієнтом”
Представник позивача вважає, що вина банку в проведених операціях - відсутня.
Крім того, позивачем зазначено, що ОСОБА_2 в листопаді 2023 року зверталась до Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області з позовною заявою до АТ КБ ПриватБанк про захист прав споживача та зобов`язання вчинити дії.
Рішенням Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області 28 листопада 2024 року у задоволенні позовних вимог ОСОБА_2 до Акціонерного товариства Комерційний банк «ПриватБанк» про захист прав споживача та зобов`язання вчинити дії – відмовлено. 
У зв`язку з зазначеними порушеннями зобов`язань за кредитним договором відповідач станом на 26.11.2025 року має заборгованість — 33868,13 грн., яка складається з наступного: 27006,90 грн. - заборгованість за тілом кредита, 6861,23 грн. - заборгованість за простроченими відсотками.
А тому, з урахуванням вищенаведеного, позивач просить стягнути з відповідача зазначену вище заборгованість та судовий збір в розмірі 2422,40 грн.
В судовому засіданні представник позивача вимоги викладені у позовні й заяві підтримала, просила задовольнити їх в повному обсязі, та пояснила, що саме через дії відповідача відбулося збільшення кредитного ліміту та було здійснено транзакції щодо зняття грошових коштів із картки відповідача.
Відповідач в судове засідання не з`явилася, про час та місце слухання справи повідомлялася у встановленому законом порядку.
Відповідно до ст.280 ЦПК України, суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів за одночасного існування таких умов: 1) відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання; 2) відповідач не з`явився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин; 3) відповідач не подав відзив; 4) позивач не заперечує проти такого вирішення справи.
За таких обставин суд вважає за можливе справу розглядати по суті за відсутності відповідача, на підставі наявних в справі доказів з ухваленням заочного рішення.
Заслухавши думку представника позивача, дослідивши матеріали справи, суд вважає, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав. 
Судом встановлено, що ОСОБА_2 з метою отримання банківських послуг, підписала Заяву б/н від 01.07.2014 року.
На підставі укладеного Договору відповідач отримала платіжний інструмент - кредитну картку номер – НОМЕР_1 .
В подальшому, 02.03.2023 року відповідач ознайомилася з умовами кредитування та підписала Паспорт споживчого кредиту заяву про приєднання до умов та правил надання банківських послуг та погодила наступні умови: 1. Тип кредиту та розмір кредитного ліміту: відновлювана кредитна лінія до 200 000 грн. (п.9.2. Договору); 2. Тип кредитної карти: Картка «Універсальна»; 3. Строк кредитування: 12 місяців з пролонгацією (п.9.2. Договору); 4. Процентна ставка, відсотків річних: 42,0% (п.9.3 Договору); 5. Кількість та розмір платежів, періодичність: сплата мінімального обов`язкового платежу на поточний рахунок, для якого відкрито кредитну картку, до останнього календарного числа (включно) місяця, наступного за місяцем, у якому було здійснено витрати за рахунок кредитного ліміту (п.9.4. Договору); 6. Розмір мінімального обов`язкового платежу: - 5% від заборгованості, але не менше ніж 100 грн, щомісячно, або 10% від заборгованості, але не менше 100 грн, щомісячно - у разі прострочки, починаючи з другого місяця прострочення (п.9.4. Договору); 7. Проценти від суми неповернутого в строк кредиту, які у відповідності до ч.2 ст.625 Цивільного кодексу України встановлюються за домовленістю Сторін у процентах від простроченої суми заборгованості в розмірі: 60,00% (п.9.5. та п. 2.1.1.2.12. Договору).
Як вбачається із наявної в матеріалах справи виписки за договором № б/н за період з 01.01.1999-20.11.2025, ОСОБА_2 регулярно користувалася кредитним лімітом, здійснювала плажені на повернення заборгованості та сплати відсотків за користування кредитним лімітом.
Відповідач припинила вносити кошти посилаючись на "спірні", на її думку, операції, які були проведені по її картці номер НОМЕР_2 за 30.04.2023 року – Списання з карти у сумі 32550,00 гривень.
Позивачем було зійснено перевірку за наслідками якої встановлено, що на підставі виписки по карті НОМЕР_2 ОСОБА_2 за період 30.04.-01.05.2023р. підтверджено здійснення банківських операцій. Кошти в сумі 8793 грн. були переказані через термінал TWITERM мерчант банку ADYEN N.V. шляхом ручного введення номера карти, терміну дії та CVC-коду карти та в сумі 23948 грн. були зняті за допомогою сервісу “Готівка на касі” через торгові мережі Сільпо та АТБ у м.Києві.
Як вбачається із довідки про зміну умов кредитування та обслуговування кредитної картки оформленої на ім`я ОСОБА_2 , 29.04.2023 останньою збільшено кредитний ліміт до 33000 грн.
Представник позивача вказала, що з аналізу хроніки авторизацій в Приват24 ОСОБА_2 в ході перевірки було встановлено, що 29.04.2023 р. в 22:10:45 відбулася авторизація в акаунті клієнта з нетипового для неї девайсу: CPH1893RU|OPPO, ip - 46.211.92.28, login +380680389485. Відновлення доступу в Приват24 під час авторизації відбулася по IVR дзвінку на номер НОМЕР_3 .
Багаторівневі IVR-опитування 2023-04-29 22:10:01 Контакт проведено (OK) +380680389485 P24AOS2 authorization створення нової сесії в Приват24. 
Клієнтом при цьому авторизация не була скасована.
Відповідач в листопаді 2023 року зверталася до Хмельницького міськрайонного суду із позовом до АТ КБ «ПриватБанк» про захист прав споживача та зобов`язання вчинити дії, з підстав проведення 30.04.2023 невідомою особою ряду фінансових операцій та несанкціонованого зняття з її банківської карти грошових коштів в розмірі 32550,00 грн.
Рішенням Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області від 28.11.2024 у задоволенні позовних вимог ОСОБА_2 до Акціонерного товариства Комерційний банк «ПриватБанк» про захист прав споживача та зобов`язання вчинити дії – відмовлено. Вказане рішення набрало законної сили.
При цьому при ухваленні зазначеного рішення судом встановлено, що операції зі зняття коштів з картки ОСОБА_2 стали можливими лише в результаті розголошення нею персональних даних, відповідальність за які несе сам позичальник.
Згідно ч. 1 ст. 634 Цивільного кодексу України договором про приєднання є договір, умови якого встановлені однією із сторін у формулярах або інших стандартних формах, який може бути укладений лише шляхом приєднання другої сторони до запропонованого договору в цілому.
Відповідно до ст. 526 ЦК України зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього кодексу.
Статтею 1054 ЦК України передбачено, що за кредитним договором банк або інша фінансова установа (кредитодавець) зобов`язується надати грошові кошти (кредит) позичальникові у розмірі та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов`язується повернути кредит та сплатити проценти. 
Згідно ст. 1050 ЦК України, якщо договором встановлений обов`язок позичальника повернути позику частинами (з розстроченням), то в разі прострочення повернення чергової частини позикодавець має право вимагати дострокового повернення частини позики, що залишилася, та сплати процентів, належних йому відповідно до статті 1048 цього Кодексу.
Відповідно до ч.1 ст. 1048 ЦК України, позикодавець має право на одержання від позичальника процентів від суми позики, якщо інше не встановлено договором або законом. Розмір і порядок одержання процентів встановлюються договором. Якщо договором не встановлений розмір процентів, їх розмір визначається на рівні облікової ставки Національного банку України.
Згідно ч.1 ст. 55 Закону України “Про банки і банківську діяльність” відносини банку з клієнтом регулюються законодавством України, нормативно-правовими актами Національного банку України та угодами (договорами) між клієнтом та банком.
Відповідно до п.7. cт.1 Закону України «Про платіжні послуги» №1591-IX відповідач є держателем платіжного інструменту, фізичною особою, яка на законних підставах використовує платіжний інструмент для ініціювання платіжної операції з відповідного рахунку для виконання платіжних операцій або здійснює інші операції із застосуванням зазначеного платіжного інструмент.
Пунктом 20 статті 38 даного Закону передбачено наступні обов`язки користувача, якому наданий електронний платіжний засіб:
1) надати емітенту інформацію для здійснення контактів у порядку, визначеному договором;
2) зберігати та використовувати електронний платіжний засіб відповідно до вимог законодавства України та умов договору, укладеного з емітентом;
3) не допускати використання електронного платіжного засобу особами, які не мають на це права;
4) не повідомляти та іншим чином не розголошувати індивідуальну облікову інформацію та/або іншу інформацію, що дає змогу ініціювати платіжні операції;
Частиною 5 статті 87 вказаного Закону визначено: “До моменту повідомлення емітента про факт втрати платіжного інструменту та/або індивідуальної облікової інформації відповідно до статті 38 цього Закону ризик збитків від виконання неналежних платіжних операцій та відповідальність за них покладаються на платника.
Відповідно до пункту 136, 140 розділу VII Положення про порядок емісії та еквайрингу платіжних інструментів, затвердженого постановою правління НБУ від 29 липня 2022 року №164 (далі - Положення), користувач зобов`язаний: зберігати та використовувати платіжні інструменти відповідно до вимог законодавства України та умов договору, укладеного з емітентом, і не допускати використання платіжних інструментів особами, які не мають на це законного права або повноважень.
Користувач зобов`язаний не повідомляти та іншим чином не розголошувати індивідуальну облікову інформацію та/або іншу інформацію, що дає змогу ініціювати платіжні операції, та негайно після того, як йому стало відомо про факт втрати такої інформації та/або платіжного інструменту, повідомити про це емітента в спосіб та каналами
У постанові Верховного Суду від 07 грудня 2020 року у справі 182/5175/16-ц суд прийшов до такого правового висновку, що на позивача за зустрічним позовом покладено обов`язок нерозголошення (нерозкриття) інформації за рахунком, паролів, ПІН-кодів, СVV-кодів, як і обов`язок повідомлення банку в разі втрати, викрадення платіжної картки та розголошення. Таким чином, враховуючи, що операція з переказу спірних коштів була здійснена у мережі Інтернет з підтвердженням платежу 3D Secure, списання коштів з карткового рахунку клієнта відбулося за електронною ідентифікацією електронного платіжного засобу і його користувача, а позичальник підтвердив факт надходження на його телефон відповідних повідомлень від АТ КБ «ПриватБанк», то останній не повинен нести відповідальність за дану операцію.
Аналогічна позиція викладена Верховним судом у постановах від 17 липня 2019 року у справі № 564/678/15-ц (касаційне провадження № 61-13643св 18): "ОСОБА1 не виконала вимог, передбачених Положенням щодо нерозголошення персонального ідентифікаційного номера та іншої інформації, яка дає змогу користуватися спеціальним платіжним засобом, та у ході бесіди повідомила третій особі інформацію про персональний ідентифікаційний номер кредитної картки, унаслідок чого стало можливим її використання та ініціювання платіжної операції, у вигляді зняття кредитних коштів особою, яка не мала на це законного права, дійшов обґрунтованого висновку про наявність підстав для відповідальності ОСОБА1 за неналежне виконання умов кредитного договору».
Враховуючи, що рішенням суду рішенням Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області від 28.11.2024 встановлено, що саме через дії ОСОБА_2 із її банкіської картки відбулося зняття грошових коштів, вказане рішення не оскаржувалося, суд дійшов до висновку, що позовні вимоги позивача пілягають задоволенню в повному обсязі, та з відповідача слід стягнути заборгованість за кредитним договором б/н від 01.07.2014 року у розмірі 33868,13грн., (з яких 27006,90грн.- тіло кредиту, 6861,23 грн. відсотки за кредитом). 
Відповідно до ст. 141 ЦПК України з відповідача на користь позивача слід стягнути судовий збір в сумі 2422,40 грн. 
Керуючись ст.ст.2, 12, 13, 76, 81, 141, 247, 258, 259, 263-265, 280 ЦПК України, ст.ст.526,611,634,1048, 1050, 1054 ЦК України, суд,

ВИРІШИВ:
Позов задовольнити.
Стягнути з ОСОБА_2 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 РНОКПП НОМЕР_4 ) на користь АТ КБ «Приват банк» заборгованість за договором б/н від 01.07.2014 року у розмірі 33868,13грн., (з яких 27006,90грн.- тіло кредиту, 6861,23 грн. відсотки за кредитом) та 2422,40грн. судового збору.
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.
Позивач має право оскаржити заочне рішення в загальному порядку, встановленому цим Кодексом. Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення до Хмельницького апеляційного суду.
Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених цим Кодексом, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.
Повний текст рішення суду виготовлено 18.05.2026 року.
Суддя: