Справа № 561/638/26
РІШЕННЯ
Іменем України
18 червня 2026 року        с-ще Зарічне 

Зарічненський районний суд Рівненської області у складі:
головуючого судді Дідика А. В.
за участі секретаря судового засідання Левчук І. О.,
розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні в залі суду у с-ще Зарічне цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до Локницької сільської ради Рівненської області про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, -

ВСТАНОВИВ:
Підстава позову (позиція позивача):
У обгрунтування позову ОСОБА_1 вказала, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла її мати ОСОБА_2 , що стверджується свідоцтвом про смерть серія НОМЕР_1 , виданим Виконавчим комітетом Локницької сільської ради 24 листопада 2025 року після смерті якої відкрилася спадщина у складі житлового будинку з господарськими будівлями та спорудами по АДРЕСА_1 та земельної ділянки під цим будинком. Згідно заповіту, посвідченого секретарем виконавчого комітету Локницької сільської ради Зарічненського району Рівненської області Палей І.М. 13 серпня 2021 року і зареєстрованого за. № 56, ОСОБА_2 заповіла все своє майно дочці ОСОБА_1 . Як спадкоємець за заповітом позивачка має намір оформити спадщину після смерті матері. У встановлений строк вона не звернулася до нотаріальної контори і не подала заяву про прийняття спадщини, оскільки з 10 січня 2026 року по 25 травня 2026 року перебувала за межами України. Вважає, що пропустила строк для прийняття спадщини з поважної причини, оскільки об`єктивно не мала можливості звернутися в нотаріальну контору у визначений законом строк. Крім того, пропущений строк для подання заяви про прийняття спадщини вважає незначним, що просить врахувати при вирішенні даної справи та надати їй додатковий строк в один місяць, з дня набрання рішенням суду законної сили, для подання заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2 .
Згідно частини першої статті 1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини.

Позиція учасників справи у судовому засіданні:
Позивачка подала суду заяву від 15.06.2026 в якій просила задовольнити позовні вимоги та розглядати справу за її відсутності.
Представник відповідача Локницької сільської ради Рівненської області в судове засідання не з`явився, однак на адресу суду подав заяву про визнання позовних вимог від 09.06.2026 в якій просив позовні вимоги задовольнити та розглядати справу за його відсутності.

Заяви та клопотання сторін, процесуальні дії та рішення у справі.
Ухвалою судді Зарічненського районного суду Рівненської області від 01 червня 2026 відкрито провадження у справі, а також призначено справу до підготовчого судового засідання.
Як зазначено у ч. 3 ст. 211 ЦПК України учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності.
Фіксування судового засідання технічними засобами у відповідності до ч. 2 ст. 247 ЦПК України не здійснюється.
За змістом ч. 3 ст. 200 ЦПК України за результатом підготовчого провадження суд ухвалює рішення у випадку визнання позову відповідачем

Відповідно до ч. 1 ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.
Відповідно до ч. 1 ст. 13 ЦПК України суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням фізичних чи юридичних осіб, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених ними вимог і на підставі доказів сторін та інших осіб, які беруть участь у справі.
Фактичні обставини справи, встановлені судом, з посиланням на докази, на підставі яких встановлені певні обставини.
Відповідно до копії свідоцтва про смерть серії НОМЕР_1 , виданим Виконавчим комітетом Локницької сільської ради 24 листопада 2025 року (а. с. 11) ОСОБА_2 померла ІНФОРМАЦІЯ_2 у віці 82 роки.
Як вбачається з копії свідоцтва про народження серії НОМЕР_2 , виданого 16.02.1978 (а. с. 9), ОСОБА_3 , народилась ІНФОРМАЦІЯ_3 і її матір`ю є ОСОБА_2 .
Після укладення шлюбу 22.05.1997 згідно свідоцтва про укладення шлюбу серії НОМЕР_3 (а. с. 10) прізвище позивачки було змінене на “ ОСОБА_4 ”.
Згідно витягу з реєстру територіальної громади від 27.05.2026 (а. с. 7) та з відмітки в паспорті громадянина України серії НОМЕР_4 (а. с. 5-6) ОСОБА_1 проживає та зареєстрована за адресою: АДРЕСА_2 .
Як зазначено в свідоцтві про право власності на нерухоме майно від 02.07.2010 (а. с. 25) та витягу з реєстру прав власності на нерухоме майно № 26692345 від 13.07.2010 (а. с. 26) та технічного паспорта на садибний (індивідуальний) житловий будинок (а. с. 27-31) слідує, що житловий будинок по АДРЕСА_1 належить на праві власності ОСОБА_2 .
З довідки Локницької сільської ради Рівненської області №157 від 27.05.2026 (а. с. 23) вбачається, що ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 до дня своєї смерті проживала одна у будинку, що по АДРЕСА_1 з 1990 року по ІНФОРМАЦІЯ_2 .
Як вбачається з заповіту від 13.08.2021 року, посвідченого секретарем виконавчого комітету Локницької сільської ради Зарічненського району Рівненської області ОСОБА_5 і зареєстрованого за. № 56 (а. с. 24), ОСОБА_2 заповіла все своє майно дочці ОСОБА_1 .
За інформацією з витягу зі Спадкового реєстру (спадкові справи та видані на їх підставі свідоцтва про право на спадщину) №85417997 від 28.05.2026 (а. с. 12-17) за кретеріами пошуку ОСОБА_2 після її смерті спадкова справа не заводилась із заявою про прийняття спадщини ніхто не звертався, свідоцтво про право на спадщину за законом чи заповітом не видавалось. З витягу із спадкового реєстру № 85416941 від 28.05.2026 (заповіти/спадкові договори) (а. с. 18-22) вбачається чинний запис №68158711 про складений ОСОБА_2 заповіт 13.08.2021.
З відмітки в паспорті громадянина України для виїзду закордон серії НОМЕР_5 на ім`я ОСОБА_1 (а. с. 34-35) вбачається, що вона 10.01.2026 виїхала за межі України, а 25.05.2026 повернулась.
Норми права, які застосовує суд при вирішенні спірних правовідносин.
Відповідно до ст. 1220 ЦК України спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою (ч. 3 ст. 46 цього Кодексу).
Згідно ст. 1272 ЦК України позов про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини подається: 1) у разі відсутності письмової згоди всіх спадкоємців, які прийняли спадщину, на подання спадкоємцем, який пропустив шестимісячний строк, заяви про прийняття спадщини до нотаріальної контори; 2) у разі пропуску шестимісячного строку подання заяви про прийняття спадщини до нотаріальної контори та відсутності інших спадкоємців, які прийняли спадщину та могли б дати письмову згоду на подання цієї заяви.
Статтею 1269 ЦК України передбачено, що спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини.
Відповідно до ст. 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.
У п. 24 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 30 травня 2008 року № 7 “Про судову практику у справах про спадкування” роз`яснено, що вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити із того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.
Відповідно до ч. 3 п. 24 вищезгаданої Постанови Пленуму Верховного Суду України, при розгляді справ про надання додаткового строку для прийняття спадщини, слід перевіряти наявність або відсутність спадкової справи стосовно спадкодавця у державній нотаріальній конторі за місцем відкриття спадщини, наявність у матеріалах справи обґрунтованої постанови про відмову нотаріуса у вчиненні нотаріальної дії, зокрема відмови у видачі свідоцтва про право на спадщину.
Згідно зі ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.
Мотивована оцінка доказів, наданих заявником та висновки суду за результатами заяви.
Так, позивачка, покликається на те, що не змогла своєчасно звернутись до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини, через перебування закордоном, а також просила урахувати незначний проміжок пропуску цього строку.
Оцінюючи причини пропуску строку на звернення із заявою про прийняття спадщини суд приходить до висновку про їх поважність, що підтверджено у судовому засіданні належними та допустимими доказами.
Вказана підстава для надання додаткового строку на прийняття спадщини є поважною, що підтверджується судовою практикою, викладеною у Постанові Верховного Суду від 26 червня 2019 року в справі №565/1145/17, де зазначено, що - “Вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.
Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо.
В постанові від 17 жовтня 2018 року у справі № 681/203/17-ц (провадження 61- 26164св18), Верховний Суд врахував, що пропущений позивачем строк для подання заяви про прийняття спадщини є незначним, і висловив позицію, що дана обставина має значення при вирішенні питання поважності пропуску строку подання заяви про прийняття спадщини. У постанові від 17 червня 2024 року у справі № 175/3182/23 колегія суддів Верховного Суду врахувала, що пропущений позивачкою строк для подання заяви про прийняття спадщини є незначним - 7 днів.
Таким чином, перебування позивачки закордоном в сукупності з незначним строком пропуску є поважною причиною для визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, а отже позовна заява ОСОБА_1 підлягає задоволенню.
Керуючись ст.ст. 12, 13, 89, 259, 264, 265, 268 ЦПК України, на підставі ст. ст. 1218, 1268, 1272 ЦК України, суд,
УХВАЛИВ:
Позовну заяву ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 (адреса реєстрації та проживання: АДРЕСА_3 , РНОКПП НОМЕР_6 ) до Локницької сільської ради Рівненської області (місцезнаходження: вул. Центральна, 55, с. Локниця Вараського району Рівненської області, ЄДРПОУ 04385681) про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини задовольнити.
Визначити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , додатковий строк у 1 (один) місяць з дня набрання рішенням суду законної сили, для подання заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 .
Рішення може бути оскаржено до Рівненського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення суду, якщо його не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Суддя А. В. Дідик