Ухвала

22 червня 2026 року
м. Київ

справа № 757/58342/24-ц
провадження № 61-7771ск26 

Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду: Крат В. І. (суддя-доповідач), Дундар І. О., Краснощоков Є. В., розглянув заяву ОСОБА_1 , яка підписана представником ОСОБА_2 , про виправлення описки в ухвалі Верховного Суду від 10 червня 2026 року,

ВСТАНОВИВ:

Ухвалою Верховного Суду від 10 червня 2026 року відмовлено у відкритті касаційного провадження за касаційною скаргою ОСОБА_1 , яка підписана представником ОСОБА_2 , на рішення Голосіївського районного суду м. Києва від 21 листопада 2025 року та постанову Київського апеляційного суду від 23 квітня 2026 року (повний текст судового рішення складено 11 травня 2026 року) всправі за позовом ОСОБА_1 до Національного музею народної архітектури та побуту України про поновлення на роботі та стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу.

16 червня 2026 року  ОСОБА_1 через підсистему Електронний суд подав до Верховного Суду заяву про виправлення описки в ухвалі Верховного Суду від 10 червня 2026 року, що підписана представником ОСОБА_2., у якій просив: 
виключити з мотивувальної частини ухвали Верховного Суду від 10 червня 2026 року у справі № 757/58342/24-ц посилання на ухвалу Голосіївського районного суду м. Києва від 13 грудня 2024 року про визнання справи малозначною, оскільки така ухвала у даній справі не постановлялася;
виправити очевидну фактичну помилку, допущену в ухвалі Верховного Суду від 10 червня 2026 року у справі № 757/58342/24-ц, та зазначити, що ухвалою Голосіївського районного суду м. Києва від 08 травня 2025 року справу призначено до розгляду за правилами загального позовного провадження, що свідчить про невизнання справи малозначною;
виправити резолютивну частину ухвали Верховного Суду від 10 червня 2026 року у справі № 757/58342/24-ц, замінивши слова «Відмовити у відкритті касаційного провадження» на слова «Відкрити касаційне провадження».

Заява про виправлення описки мотивована тим, що у мотивувальній частині ухвали Верховний Суд зазначив: «Ухвалою Голосіївського районного суду м. Києва від 13 грудня 2024 року (https:/reyestr.court.gov.ua/Review/123931713) справу визнано малозначною». Разом із тим зазначене твердження не відповідає фактичним обставинам справи та матеріалам судового провадження. Голосіївський районний суд м. Києва не постановляв ухвали від 13 грудня 202 року про визнання даної справи малозначною. Більше того, матеріали справи містять ухвалу Голосіївського районного суду м. Києва від 08 травня 2025 року про відкриття провадження, в якій суд прямо зазначив: «Враховуючи положення статей 19 та 274 ЦПК України, розгляд справи необхідно проводити за правилами загального позовного провадження». Жодних висновків про віднесення справи до категорії малозначних в ухвалі суду першої інстанції не міститься.

19 червня 2026 року  ОСОБА_1 через підсистему Електронний суд подав до Верховного Суду заяву п, що підписана представником ОСОБА_2., в якій вказував про необхідність виправити допущену в ухвалі Верховного Суду від 10 червня 2026 року очевидну фактичну та технічну помилку щодо «малозначності» справи та вирішити питання щодо відкриття касаційного провадження з урахуванням того, що справа розглядалася за правилами загального позовного провадження та не визнавалася малозначною судом першої інстанції.

Суд може з власної ініціативи або за заявою учасників справи виправити допущені в рішенні чи ухвалі описки чи арифметичні помилки. Питання про внесення виправлень вирішується без повідомлення учасників справи, про що постановляється ухвала (частини перша та друга статті 269 ЦПК України).

При виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду (частина четверта статті 263 ЦПК України).

У постанові Верховного Суду в складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду від 11 листопада 2020 року в справі № 300/765/15-ц (провадження № 61-7654св20) вказано, що «судове рішення повинно бути точним. Помилки у тексті судового рішення, зумовлені арифметичними помилками або граматичними помилками (описками), що стосуються істотних обставин або ускладнюють виконання рішення, можуть бути усунуті судом, який ухвалив рішення або ухвалу. Описки - це помилки, зумовлені неправильним написанням слів. Виправленню підлягають лише ті описки, які мають істотний характер. До таких належить написання прізвищ та імен, адрес, найменувань спірного майна, зазначення дат та строків. Особливо це стосується резолютивної частини рішення. В резолютивній частині будь-яка описка має істотне значення, оскільки вона може утруднити виконання рішення. Не є опискою граматичні помилки, які не спотворюють текст судового рішення та не призводять до його неправильного сприйняття: неправильне розташування розділових знаків, неправильні відмінки слів, застосування русизмів та діалектизмів тощо. Вирішуючи питання про виправлення описок чи арифметичних помилок, допущених у судовому рішенні (рішенні або ухвалі), суд не має права змінювати зміст судового рішення, він лише усуває такі неточності, які впливають на можливість реалізації судового рішення чи його правосудності».

У постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду від 16 червня 2021 року у справі № 638/18089/17 (провадження № 61-14977св19) вказано, що «описка - це зроблена судом механічна (мимовільна, випадкова) помилка в рішенні, яка допущена під час його письмово-вербального викладу. Це помилки, які зумовлені неправильним написанням слів, цифр тощо. Виправленню підлягають лише ті описки, які мають істотний характер. До таких належить написання прізвищ та імен, адрес, найменувань, зазначення дат та строків тощо. Вирішуючи питання про виправлення описок чи арифметичних помилок, допущених у судовому рішенні (рішенні або ухвалі), суд не має права змінювати зміст судового рішення, він лише усуває такі неточності, які впливають на можливість реалізації судового рішення чи його правосудності».

Аналіз ухвали Верховного Суду від 10 червня 2026 року свідчить про відсутність, допущених у ній описок, які просить виправити ОСОБА_1 . Тому у задоволенні заяви про виправлення описки в ухвалі Верховного Суду від 10 червня 2026 року слід відмовити.

Разом з тим, аналіз матеріалів касаційного провадження та ухвали Верховного Суду від 10 червня 2026 року свідчить, що при її виготовленні у п`ятнадцятому абзаці описової та мотивувальної частини було допущено описку, а саме: помилково зазначено найменування суду, який постановив ухвалу від 13 грудня 2024 року «Ухвалою Голосіївського районного суду м. Києва від 13 грудня 2024 року…» замість правильного «Ухвалою Печерського районного суду м. Києва від 13 грудня 2024 року…». 

Аналіз касаційної скарги та доданих до неї матеріалів свідчить, що допущену в ухвалі Верховного Суду від 10 червня 2026 року описку необхідно виправити.

Керуючись статтями 260, 269 ЦПК України Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду,

УХВАЛИВ:

У задоволенні заяви ОСОБА_1 , яка підписана представником ОСОБА_2 , про виправлення описки в ухвалі Верховного Суду від 10 червня 2026 року відмовити.

Виправити в ухвалі Верховного Суду від 10 червня 2026 року описку та абзац п`ятнадцятий описової та мотивувальної частини викласти в такій редакції: 
«Ухвалою Печерського районного суду м. Києва від 13 грудня 2024 року (https://reyestr.court.gov.ua/Review/123931713) справу визнано малозначною.». 

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Судді:  В. І. Крат

І. О. Дундар

Є. В. Краснощоков