ПІВНІЧНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД 
вул. Шолуденка, буд. 1, літера А, м. Київ, 04116 (044) 230-06-58 inbox@anec.court.gov.ua 

ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
"20" травня 2026 р. Справа № 910/13919/25

Північний апеляційний господарський суд у складі колегії суддів: 
головуючого: Горбасенка П.В.
суддів: Сковородіної О.М. 
Колесника Р.М. 

за участю секретаря судового засідання Байдрелової М.Г.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю «Гісмап»
на рішення Господарського суду міста Києва від 18.02.2026 (повний текст складено та підписано 12.03.2026) у справі № 910/13919/25 (суддя Зеленіна Н.І.)
за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Гісмап»
до Північного міжобласного територіального відділення Антимонопольного комітету України
про визнання недійсним рішення від 11.09.2025 № 60/187-рп/к

за участю представників сторін згідно протоколу судового засідання від 20.05.2026

УСТАНОВИВ:

Товариство з обмеженою відповідальністю «Гісмап» (далі - позивач / ТОВ «Гісмап») звернулося до Господарського суду міста Києва із позовною заявою до Північного міжобласного територіального відділення Антимонопольного комітету України (далі - відповідач / Північне міжобласне ТВ АМКУ) про визнання недійсним рішення адміністративної колегії Північного міжобласного ТВ АМКУ від 11.09.2025 за № 60/187-р/к (далі - рішення № 60/187-р/к) у справі № 488/60/186-рп/к.24 «Про порушення законодавства про захист економічної конкуренції та накладення штрафу».
Позовна заява мотивована тим, що рішення № 60/187-р/к про визнання ТОВ «Гісмап» та Товариства з обмеженою відповідальністю «Мошни Інвест Груп» (далі - ТОВ «Мошни Інвест Груп») винними в антиконкурентних узгоджених діях у вигляді спотворення результатів земельного аукціону прийнято з істотними порушеннями ст. 59 Закону України «Про захист економічної конкуренції», за неповного з`ясування обставин, недоведеності узгодженості дій, невідповідності висновків фактичним обставинам справи та неправильного застосування норм матеріального й процесуального права.
За доводами позивача, законодавство про захист економічної конкуренції не поширюється на відносини з продажу права оренди земельних ділянок на земельних торгах, що підтверджується висновками Верховного Суду у постановах від 28.03.2023 у справі № 927/719/21 та від 28.10.2019 у справі № 927/691/18, відтак рішення Північного міжобласного ТВ АМКУ є протиправним, необґрунтованим і підлягає скасуванню в повному обсязі. 
Господарський суд міста Києва ухвалою від 11.11.2025 прийняв позовну заяву до розгляду та відкрив провадження у справі № 910/13919/25, постановив справу розглядати за правилами загального позовного провадження та призначив підготовче засідання, встановив строки для вчинення учасниками справи процесуальних дій.
Господарський суд міста Києва рішенням від 18.02.2026 у справі № 910/13919/25 відмовив у задоволенні позову ТОВ «Гісмап» повністю.
Суд першої інстанції своє рішення мотивував тим, що відповідач в оскаржуваному рішенні № № 60/187-р/к правомірно та обґрунтовано встановив у діях позивача порушення законодавства про захист економічної конкуренції, що передбачене п. 4 ч. 2 ст. 6 та п. 1 ст. 50 Закону України «Про захист економічної конкуренції» у вигляді вчинення антиконкурентних узгоджених дій, які стосуються спотворення результатів торгів, позаяк встановлена Північним міжобласним ТВ АМКУ сукупність обставин (зокрема пов`язаність ТОВ «Гісмап» та ТОВ «Мошни Інвест Груп» відносинами контролю, забезпечення ТОВ «Гісмап» можливості для ТОВ «Мошни Інвест Груп» взяти участь в аукціоні, спільна підготовка учасників до участі в торгах, спільні властивості завантажених на торги електронних файлів) виключає випадковий збіг і свідчить про узгоджену поведінку учасників торгів. 
Водночас Господарський суд міста Києва також зауважив, що доводи ТОВ «Гісмап», викладені в позові, не спростовують відповідних висновків Північного міжобласного ТВ АМКУ за фактичними обставинами.
Поряд з тим окремо, в розрізі доводів позивача про безпідставність поширення відповідачем дії Закону України «Про захист економічної конкуренції» на дії суб`єктів господарювання під час підготовки та участі у земельних торгах (аукціонах), місцевий господарський суд наголосив на тому, що таке питання вже було предметом судового розгляду між тими ж сторонами у справі № 910/1828/25, за результатами розгляду якої Господарським судом міста Києва у рішенні від 28.04.2025 встановлено, що орган Антимонопольного комітету України діяв у межах наданих йому законом повноважень, тоді як застосування положень Закону України «Про захист економічної конкуренції» до поведінки учасників земельного аукціону не суперечить вимогам чинного законодавства.
Не погодившись із зазначеним вище рішенням суду, ТОВ «Гісмап» звернулося до Північного апеляційного господарського суду з апеляційною скаргою, у якій просить скасувати рішення Господарського суду міста Києва від 18.02.2026 у справі № 910/13919/25 та ухвалити нове рішення, яким задовольнити позовні вимоги ТОВ «Гісмап» повністю.
В обґрунтування доводів та вимог апеляційної скарги ТОВ «Гісмап» (далі - скаржник) посилається на обставини проведення аукціону за англійською трираундовою системою з закритими ціновими пропозиціями, у зв`язку з чим його учасники не були обізнані із ставками один одного. 
З огляду наведеного, за твердженнями скаржника, оскільки цінова пропозиція ТОВ «Гісмап» була на 15 000, 00 грн більшою за цінову пропозицію Приватного підприємства «Зірка Черкащини» (далі - ПП «Зірка Черкащини»), - на конкурентних засадах змагалися саме ТОВ «Гісмап» та ПП «Зірка Черкащини», що свідчить про те, що посилання відповідача у рішенні № 60/187-р/к на те, що ТОВ «Гісмап» та ТОВ «Мошни Інвест Груп» вчинили порушення, передбачене п. 1 ст. 50 та п. 4 ч. 2 ст. 6 Закону України «Про захист економічної конкуренції», не відповідають дійсності. 
Поряд з тим, беручи до уваги правові висновки Верховного Суду, викладені у постановах від 28.03.2023 у справі № 927/719/21 та від 28.10.2019 у справі № 927/691/18, позивач наголошує, що жодною нормою Земельного кодексу України не передбачено застосування щодо земельних торгів чи оцінки дій учасників таких торгів норм Закону України «Про захист економічної конкуренції». Таким чином, за доводами скаржника, при оцінці законності проведення земельних торгів у формі аукціону слід виходити з додержання вимог Земельного кодексу України та відповідних нормативно правових актів у земельній сфері.
Відтак в цьому контексті ТОВ «Гісмап» вважає, що відповідачем не було встановлено та доведено порушення позивачем, передбачене п. 1 ст. 50 та п. 4 ч. 2 ст. 6 Закону України «Про захист економічної конкуренції», у вигляді антиконкурентних узгоджених дій, які стосуються спотворення результатів аукціонів, під час участі в аукціоні «Продаж права оренди на земельну ділянку», а отже, прийняте рішення Північного міжобласного ТВ АМКУ є протиправним та підлягає скасуванню, що, зі свого боку, судом першої інстанції не було враховано.
Додатково скаржник звернув увагу на обставини порушення місцевим господарським судом норм процесуального права, оскільки суд:
- обмежив доступ представнику позивача на взяття участі у справі в режимі відеоконференції;
- розглянув справу за наявності клопотань про відкладення розгляду справи та за відсутності заяви позивача про розгляд справи за його відсутності;
- не розглянув клопотання позивача про призначення експертизи по справі.
З огляду всього наведеного ТОВ «Гісмап» стверджує про наявність ґрунтовних підстав для задоволення його апеляційної скарги та, відповідно, скасування рішення Господарського суду міста Києва від 18.02.2026 у справі № 910/13919/25.
Відповідно до витягу з протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 16.03.2026 апеляційну скаргу ТОВ «Гісмап» передано на розгляд колегії суддів у складі: головуючого судді Горбасенка П.В., суддів Сковородіної О.М., Колесника Р.М.
Північний апеляційний господарський суд ухвалою від 23.03.2026 залишив без руху апеляційну скаргу ТОВ «Гісмап» на рішення Господарського суду міста Києва від 18.02.2026 у справі № 910/13919/25 та запропонував скаржникові усунути допущені останнім при поданні апеляційної скарги недоліки протягом десяти днів з дня вручення зазначеної ухвали.
30.03.2026 через підсистему «Електронний суд», на виконання вимог ухвали суду про залишення апеляційної скарги без руху, від ТОВ «Гісмап» надійшла заява від 28.03.2026 про усунення недоліків.
Північний апеляційний господарський суд ухвалою від 06.04.2026 відкрив апеляційне провадження за апеляційною скаргою ТОВ «Гісмап» на рішення Господарського суду міста Києва від 18.02.2026 у справі № 910/13919/25, призначив апеляційну скаргу до розгляду на 20.05.2026, витребував з Господарського суду міста Києва матеріали цієї справи та встановив Північному міжобласному ТВ АМКУ строк для подання до суду у письмовій формі відзиву на апеляційну скаргу.
09.04.2026 до Північного апеляційного господарського суду надійшли матеріали справи № 910/13919/25.
15.04.2026, в межах встановленого Північним апеляційним господарським судом строку, від Північного міжобласного ТВ АМКУ надійшов відзив на апеляційну скаргу, у якому останнє просить залишити без задоволення апеляційну скаргу ТОВ «Гісмап», а рішення Господарського суду міста Києва від 18.02.2026 у справі № 910/13919/25 залишити без змін.
Так, мотивуючи свою позицію, відповідач наголошує на тому, що:
- доводи позивача про нібито відсутність у діях ознак спотворення результатів торгів суперечать підходам, сформульованим у правозастосовній практиці Верховного Суду, зокрема у постанові від 25.01.2022 у справі № 910/1490/21, адже будь-яка узгоджена поведінка учасників торгів, яка усуває конкуренцію між ними, викривляє процедуру визначення ринкової ціни та спотворює результати торгів, що і є порушенням правил ринкової поведінки;
- згідно із ст. 134 Земельного кодексу України земельні ділянки державної чи комунальної власності продаються або передаються в користування (оренду, суперфіцій, емфітевзис) окремими лотами на конкурентних засадах (на земельних торгах), тобто правовідносини щодо розпорядження землею у формі правочинів, пов`язаних з її реалізацією, є конкурентними і, відповідно, регулюються законодавством у сфері захисту економічної конкуренції, зокрема Законом України «Про захист економічної конкуренції», тому твердження позивача щодо неможливості застосування Закону України «Про захист економічної конкуренції» та, як наслідок, прийняття рішення № 60/187-р/к, є неприйнятними та такими, що не узгоджуються з приписами законодавства;
- позивач посилається на неналежну судову практику, а саме на судові рішення Верховного Суду від 28.03.2023 у справі № 927/719/21 та від 28.10.2019 у справі № 927/691/18, якими встановлювалися обставини в межах спорів про визнання недійсними та скасування результатів земельних торгів у формі аукціону, тоді як в рамках означеної справи вирішується питання законності прийнятого адміністративною колегією Північного міжобласного ТВ АМКУ рішення.
В розрізі доводів ТОВ «Гісмап» про порушення судом першої інстанції процесуальних норм, Північне міжобласне ТВ АМКУ стверджує, що такі посилання скаржника є безпідставними, позаяк:
- в п. 8 ухвали про відкриття провадження у справі № 910/13919/25 Господарським судом міста Києва зазначалось про відсутність у суду технічної можливості забезпечення учасникам справи права брати участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду до затвердження Положення про Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему та початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи;
- клопотання про відкладення судового засідання було надіслано позивачем вже після проведення відповідного судового засідання;
- клопотання про призначення експертизи було подане скаржником 28.01.2026 о 17:19, тоді як підготовче засідання було призначено на 28.01.2026 о 15:35.
Відтак, за твердженнями відповідача, процесуальна поведінка ТОВ «Гісмап» свідчить про те, що така сторона не скористалася своїми процесуальними правами своєчасно, адже відповідні клопотання не були заявлені у межах розумних строків, їх подання відбулося вже після фактичного дослідження обставин справи, у зв`язку з чим відповідні посилання позивача не можуть слугувати підставою для скасування оскаржуваного рішення.
Поряд з тим, посилаючись на те, що фактично апеляційна скарга зводиться до дослівного або змістовного відтворення позиції, викладеної в позовній заяві, якій вже було надано належну правову оцінку судом першої інстанції, що, як наслідок, не спростовує правильність прийнятого рішення, Північне міжобласне ТВ АМКУ зауважує про наявність підстав для залишення апеляційної скарги на рішення Господарського суду міста Києва від 18.02.2026 у справі № 910/13919/25 без задоволення.
19.05.2026 до Північного апеляційного господарського суду, через підсистему «Електронний суд», надійшла заява ТОВ «Гісмап» про розгляд справи без участі, згідно якої останнє просило суд здійснювати розгляд апеляційної скарги у судовому засіданні 20.05.2026 без участі його представника.
У судове засідання 20.05.2026 з`явився представник відповідача, який підтримав доводи, викладені у відзиві на апеляційну скаргу, та, відповідно, просив суд залишити апеляційну скаргу без задоволення, а рішення Господарського суду міста Києва від 18.02.2026 у справі № 910/13919/25 - без змін.
Водночас представник позивача у таке судове засідання не з`явився, тоді як про день, час та місце судового розгляду ТОВ «Гісмап» було повідомлене належним чином, про що свідчать як подана ним через підсистему «Електронний суд» заява про розгляд справи без участі, так і наявні в матеріалах означеної справи довідки про доставку електронного документа до електронного кабінету позивача.
Відповідно до положень п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом. 
Розумним, зокрема, вважається строк, що є об`єктивно необхідним для виконання процесуальних дій, прийняття процесуальних рішень та розгляду і вирішення справи з метою забезпечення своєчасного (без невиправданих зволікань) судового захисту. 
За змістом ч. 12 ст. 270 Господарського процесуального кодексу України (далі - ГПК України) неявка сторін або інших учасників справи, належним чином повідомлених про дату, час і місце розгляду справи, не перешкоджає розгляду справи. 
Суд апеляційної інстанції, з метою дотримання прав сторін на судовий розгляд справи упродовж розумного строку, гарантованих п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, враховуючи те, що явка представників сторін обов`язковою не визнавалась, а участь в засіданні суду є правом, а не обов`язком учасника справи, зважаючи на відсутність обґрунтованих клопотань про відкладення розгляду справи, дійшов висновку про можливість розгляду справи за відсутності представника позивача, який, зі свого боку, належним чином повідомлений про судовий розгляд справи в апеляційному порядку.
Розглянувши доводи та вимоги апеляційної скарги, відзиву на апеляційну скаргу, заслухавши пояснення представника відповідача, дослідивши докази, проаналізувавши на підставі встановлених фактичних обставин справи правильність застосування судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права, оцінивши висновки місцевого господарського суду на відповідність дійсним обставинам справи, судова колегія вважає за доцільне зазначити таке.
Відповідно до ст. 1, 5, 6 Закону України «Про захист економічної конкуренції» економічна конкуренція (конкуренція) - змагання між суб`єктами господарювання з метою здобуття завдяки власним досягненням переваг над іншими суб`єктами господарювання, внаслідок чого споживачі, суб`єкти господарювання мають можливість вибирати між кількома продавцями, покупцями, а окремий суб`єкт господарювання не може визначати умови обороту товарів на ринку.
Узгодженими діями є укладення суб`єктами господарювання угод у будь-якій формі, прийняття об`єднаннями рішень у будь-якій формі, а також будь-яка інша погоджена конкурентна поведінка (діяльність, бездіяльність) суб`єктів господарювання. Узгодженими діями є також створення суб`єкта господарювання, об`єднання, метою чи наслідком створення якого є координація конкурентної поведінки між суб`єктами господарювання, що створили зазначений суб`єкт господарювання, об`єднання, або між ними та новоствореним суб`єктом господарювання, або вступ до такого об`єднання. Особи, які чинять або мають намір чинити узгоджені дії, є учасниками узгоджених дій.
Антиконкурентними узгодженими діями є узгоджені дії, які призвели чи можуть призвести до недопущення, усунення чи обмеження конкуренції. Антиконкурентними узгодженими діями, зокрема, визнаються узгоджені дії, які стосуються спотворення результатів торгів, аукціонів, конкурсів, тендерів.
Приписами ст. 1, 6 Закону України «Про захист економічної конкуренції» передбачено самостійні та незалежні дії (поведінку) кожного з учасників та їх обов`язок готувати свої пропозиції конкурсних торгів окремо, без обміну інформацією. Відтак негативним наслідком є сам факт спотворення результатів торгів (через узгодження поведінки конкурсантами).
Узгодженням учасниками торгів своїх пропозицій, зокрема через обмін інформацією, усувається конкуренція та змагальність між ними та спотворюються результати торгів, метою яких є вибір об`єктивно кращої пропозиції. Така поведінка порушує право замовника на отримання найбільш ефективного для нього результату, який досягається лише завдяки справжній конкуренції. Узгоджена поведінка учасників торгів не відповідає суті конкурсу.
Подібна правова позиція викладена у постановах Верховного Суду від 08.04.2021 у справі № 916/191/20, від 13.04.2021 у справі № 921/120/20, від 21.09.2021 у справі № 904/5842/20.
Згідно із ч. 1 ст. 48 Закону України «Про захист економічної конкуренції» за результатами розгляду справ про порушення законодавства про захист економічної конкуренції, органи Антимонопольного комітету України приймають рішення, в тому числі про визнання вчинення порушення законодавства про захист економічної конкуренції; накладення штрафу тощо.
Судом встановлено, що рішенням адміністративної колегії Північного міжобласного ТВ АМКУ від 11.09.2025 № 60/187-р/к «Про порушення законодавства про захист економічної конкуренції та накладення штрафу» у справі № 488/60/186-рп/к.24 визнано, що ТОВ «Гісмап» і ТОВ «Мошни Інвест Груп» вчинили порушення законодавства про захист економічної конкуренції, передбачене п. 1 ст. 50 та п. 4 ч. 2 ст. 6 Закону України «Про захист економічної конкуренції» у вигляді антиконкурентних узгоджених дій, які стосуються спотворення результатів аукціонів, під час участі в аукціоні «Продаж права оренди на земельну ділянку, площею 0,2178 га, з кадастровим номером 7124982500:03:001:0264, за цільовим призначенням - для будівництва та обслуговування об`єктів рекреаційного призначення (код КВЦІ 07.01), яка розташована в Черкаській області, Черкаському районі, адмін. межі Руськополянської сільської ради», який проводився через платформу «Прозорро.ПродаЖІ» Руськополянською сільською радою (ідентифікатор електронного аукціону в системі - LRE001-UA-20240417-29076), та накладено, зокрема, на ТОВ «Гісмап» штраф у розмірі 30 000, 00 грн.
Приписами ч. 1 ст. 59 Закону України «Про захист економічної конкуренції» унормовано, що підставами для зміни, скасування чи визнання недійсними рішень органів Антимонопольного комітету України, зокрема, є:
- неповне з`ясування обставин, які мають значення для справи;
- недоведення обставин, які мають значення для справи і які визнано встановленими;
- невідповідність висновків, викладених у рішенні, обставинам справи;
- порушення або неправильне застосування норм матеріального чи процесуального права.
Колегія суддів зазначає, що господарські суди у розгляді справ про визнання недійсними рішень Антимонопольного комітету України (далі - АМКУ) не повинні перебирати на себе не притаманні суду функції, які здійснюються виключно органами АМКУ, але при цьому зобов`язані перевіряти правильність застосування органами АМКУ відповідних правових норм.
Аналогічний правовий висновок викладено у постанові Великої Палати Верховного Суду від 02.07.2019 у справі № 910/23000/17.
Судом встановлено, що в рішенні № 60/187-р/к зазначено сукупність обставин, що передували висновку відповідача про узгодженість дій позивача та ТОВ «Мошни Інвест Груп» як учасників процедури торгів із продажу права оренди на земельну ділянку. 
Зокрема, за наслідком дослідження матеріалів справи орган АМКУ встановив обставини:
- пов`язаності ТОВ «Гісмап» і ТОВ «Мошни Інвест Груп» відносинами контролю;
- забезпечення ТОВ «Гісмап» можливості для ТОВ «Мошни Інвест Груп» взяти участь в аукціоні;
- зазначення однієї й тієї самої контактної особи ТОВ «Гісмап» та ТОВ «Мошни Інвест Груп» на електронному майданчику;
- подання документів для участі в аукціоні, підписаних однією особою;
- наявності спільних властивостей електронних PDF-файлів, завантажених ТОВ «Гісмап» та ТОВ «Мошни Інвест Груп»;
- здійснення комунікації між ТОВ «Гісмап» та ТОВ «Мошни Інвест Груп», а отже, погоджену участь учасників у торгах.
Відповідно до відомостей з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань (витяг від 21.06.2024 № 33151784) у період участі в аукціоні засновником, кінцевим бенефіціарним власником та керівником ТОВ «Гісмап» був ОСОБА_1 , із часткою у статутному капіталі 100 %.
Згідно зі статутом ТОВ «Гісмап», затвердженим загальними зборами засновників, органами управління товариства є загальні збори учасників та директор.
Відповідно до відомостей з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань (витяг від 21.06.2024 № 33151904) у період участі в аукціоні засновником, кінцевим бенефіціарним власником та керівником ТОВ «Мошни Інвест Груп» також був ОСОБА_1 , із часткою у статутному капіталі 100 %.
Згідно зі статутом ТОВ «Мошни Інвест Груп», затвердженим рішенням засновника про створення, органами управління товариства є загальні збори учасників та директор.
У період проведення аукціону ОСОБА_1 , будучи засновником (учасником), кінцевим бенефіціарним власником та директором обох товариств (ТОВ «Гісмап» та ТОВ «Мошни Інвест Груп»), здійснював вирішальний вплив на їх управління та господарську діяльність.
Приписами ст. 1 Закону України «Про захист економічної конкуренції» унормовано, що контроль - це можливість однієї чи декількох юридичних та / або фізичних осіб чинити вирішальний вплив на господарську діяльність суб`єкта господарювання або його частини, що здійснюється безпосередньо або через інших осіб, зокрема завдяки праву володіння чи користування всіма активами або їх значною частиною, праву вирішального впливу на формування складу та результати голосування органів управління, укладенню договорів, які дають можливість визначати умови господарської діяльності, або заміщенню керівних посад.
Пов`язаними особами є юридичні та / або фізичні особи, які спільно або узгоджено здійснюють господарську діяльність чи чинять вплив на господарську діяльність суб`єкта господарювання. Можливість однієї або декількох пов`язаних осіб чинити вирішальний вплив означає відсутність у суб`єкта господарювання здатності самостійно та незалежно визначати свою поведінку на ринку.
З огляду на одночасне володіння статутними капіталами ТОВ «Гісмап» та ТОВ «Мошни Інвест Груп», а також одночасне перебування ОСОБА_1 на посаді керівника обох товариств, зазначені суб`єкти господарювання є пов`язаними відносинами контролю у розумінні ст. 1 Закону України «Про захист економічної конкуренції».
Відповідно до ст. 1, ч. 3 ст. 26 Закону України «Про захист економічної конкуренції» термін «кінцевий бенефіціарний власник (контролер)» вживається у значенні, наведеному в Законі України «Про запобігання та протидію легалізації (відмиванню) доходів, одержаних злочинним шляхом, фінансуванню тероризму та фінансуванню розповсюдження зброї масового знищення».
Кінцевим бенефіціарним власником юридичної особи є будь-яка фізична особа, яка здійснює вирішальний вплив на її діяльність, у тому числі через ланцюг контролю або володіння. Ознакою прямого вирішального впливу є безпосереднє володіння часткою у розмірі не менше 25 відсотків статутного капіталу або прав голосу юридичної особи.
Пов`язаність ТОВ «Гісмап» та ТОВ «Мошни Інвест Груп» між собою відносинами контролю створювала умови для обміну інформацією між ними та унеможливлювала існування реальної конкуренції між товариствами під час їх участі в аукціоні.
Вказане свідчить про те, що ТОВ «Гісмап» та ТОВ «Мошни Інвест Груп» були обізнані про діяльність одне одного, що виключає їх самостійну та незалежну участь в аукціоні та свідчить про антиконкурентну узгоджену поведінку товариств.
Поряд з тим кожен учасник, який має намір взяти участь в електронних торгах у системі «Прозорро.Продажі», зобов`язаний до завершення періоду прийому пропозицій сплатити на рахунки електронного майданчика відповідні обов`язкові платежі, а саме: реєстраційний внесок, який сплачується за участь в аукціоні та не підлягає поверненню, а також гарантійний внесок, що сплачується з метою забезпечення виконання учасником своїх зобов`язань у разі перемоги в електронному аукціоні.
ТОВ «Мошни Інвест Груп» до заяви про участь у земельних торгах у системі «Прозорро.Продажі» завантажило платіжні доручення від 14.05.2024 про сплату реєстраційного та гарантійного внесків на користь ТОВ «Центр Аукціонів «Юа Ленд» для участі в аукціоні з IBAN-рахунку № НОМЕР_1 , відкритого в Черкаському обласному управлінні Акціонерного товариства «Державний ощадний банк України», а саме: платіжне доручення № 60 на суму 710, 00 грн - як реєстраційний внесок згідно з рахунком від 14.05.2024 № RF202405-3532605761, а також платіжне доручення № 61 на суму 4 552, 00 грн - як гарантійний внесок згідно з рахунком від 14.05.2024 № GF202405-3019961091.
Акціонерне товариство «Державний ощадний банк України» листом від 02.09.2024 № 46/12-06/112564/2024 повідомило орган АМКУ, що у ТОВ «Мошни Інвест Груп» відсутні відкриті / закриті рахунки в такому банку.
Згідно інформації, наданої Державною податковою службою України листом від 15.07.2024 № 9024/5/99-00-04-03-01-05, органом АМКУ встановлено, що IBAN-рахунок № НОМЕР_1 , відкритий в Черкаському обласному управлінні Акціонерного товариства «Державний ощадний банк України», належить ТОВ «Гісмап».
Згідно з інформацією, наданою Державною податковою службою України, органом АМКУ встановлено, що ТОВ «Мошни Інвест Груп» протягом I півріччя 2024 року, у тому числі в період участі в аукціоні, мало відкритий рахунок лише в Акціонерному товаристві комерційний банк «Приватбанк» (далі - АТ КБ «Приватбанк»).
АТ КБ «Приватбанк» листом від 03.07.2024 № 20.1.0.0.0/7-240628/31704 повідомило, що рух коштів по рахунку ТОВ «Мошни Інвест Груп» за період з 01.01.2024 по 30.06.2024, зокрема у період участі в аукціоні, не здійснювався.
ТОВ «Гісмап», сплативши реєстраційний та гарантійний внески замість ТОВ «Мошни Інвест Груп», фактично забезпечило можливість останнього взяти участь в аукціоні.
Відповідно до п. «а» ч. 4 ст. 138 Земельного кодексу України земельні торги визнаються такими, що не відбулися, у разі відсутності учасників або за наявності лише одного учасника.
Отже, підстави та правові наслідки визнання земельного аукціону таким, що не відбувся, є чітко регламентованими законодавством та загальновідомими всім потенційним учасникам земельних торгів.
За наведених обставин, дії ТОВ «Гісмап» та ТОВ «Мошни Інвест Груп» свідчать про єдність їх економічних інтересів, узгодженість поведінки та спільну зацікавленість у забезпеченні участі обох суб`єктів в аукціоні з метою недопущення визнання його таким, що не відбувся.
Водночас за інформацією, наданою Товариством з обмеженою відповідальністю «Центр Аукціонів «Юа Ленд» (далі - ТОВ «Центр Аукціонів «Юа Ленд») листом від 18.03.2025 № 18/03/25, представником, який здійснював комунікацію з ТОВ «Центр Аукціонів «Юа Ленд» під час реєстрації та проведення аукціону як від імені ТОВ «Гісмап», так і від імені ТОВ «Мошни Інвест Груп», була одна й та сама особа - ОСОБА_1 .
Зазначені обставини свідчать про відсутність самостійності та незалежності дій ТОВ «Гісмап» і ТОВ «Мошни Інвест Груп» під час участі в аукціоні, а також підтверджують відсутність між ними реальної конкуренції.
Приписами ч. 7 ст. 137 Земельного кодексу України визначено, що особа, яка має намір взяти участь у земельних торгах, подає через особистий кабінет в електронній торговій системі заяву про участь у земельних торгах, підписану кваліфікованим електронним підписом.
ТОВ «Гісмап» завантажило до електронної торгової системи «Прозорро.Продажі» заяву про участь у земельних торгах від 15.05.2024, підписану кваліфікованим електронним підписом директора товариства - ОСОБА_1.
Листом без номера та дати (вх. № 60-01/2997 від 29.07.2024) ТОВ «Гісмап» повідомило, що не залучало третіх осіб до підготовки документів для участі в аукціоні, а участь в аукціоні та формування цінових пропозицій здійснювалися безпосередньо директором товариства.
ТОВ «Мошни Інвест Груп» також завантажило до електронної торгової системи «Прозорро.Продажі» заяву про участь у земельних торгах від 14.05.2024, підписану кваліфікованим електронним підписом директора товариства - ОСОБА_1.
Наведені обставини свідчать, що підготовка та подання документів обома товариствами здійснювалися однією і тією ж особою, що виключає самостійність та незалежність їх дій під час участі в аукціоні.
Крім того відповідно до відомостей Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань (витяг від 21.06.2024 № 33151904) у період проведення аукціону в розділі «Інформація для зв`язку» щодо ТОВ «Мошни Інвест Груп» було зазначено контактний номер телефону НОМЕР_2 .
Згідно з відомостями Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань (витяг від 21.06.2024 № 33151784) у період проведення аукціону в розділі «Інформація для зв`язку» щодо ТОВ «Гісмап» було зазначено контактний номер телефону НОМЕР_3 .
Приватне акціонерне товариство «Київстар» листом від 02.06.2025 № 16565/01 повідомило, що номер телефону НОМЕР_2 обслуговувався знеособлено.
Приватне акціонерне товариство «ВФ Україна» листом від 29.05.2025 № 02/КІ-Б/293 повідомило, що номер телефону НОМЕР_3 обслуговувався знеособлено.
За результатами аналізу отриманої інформації Північним міжобласним ТВ АМКУ встановлено, що протягом I кварталу 2024 року, зокрема у період підготовки та безпосередньої участі ТОВ «Гісмап» і ТОВ «Мошни Інвест Груп» в аукціоні, за вказаними номерами телефонів відбувалися телефонні з`єднання.
Наявність регулярних телефонних з`єднань між контактними номерами, зазначеними товариствами як офіційні засоби зв`язку, свідчить про здійснення між ними комунікації у період підготовки та участі в аукціоні, що вказує на координацію дій ТОВ «Гісмап» і ТОВ «Мошни Інвест Груп».
До того ж за результатами аналізу PDF-файлів, завантажених ТОВ «Гісмап» та ТОВ «Мошни Інвест Груп» до електронної торгової системи «Прозорро.Продажі» для участі в аукціоні, встановлено, що відповідні файли мають ідентичні або істотно схожі технічні властивості (метадані).
Властивості електронного документа (метадані) являють собою сукупність технічних відомостей про файл, які автоматично формуються під час його створення та відображають налаштування програмного забезпечення, тип і модель технічного пристрою, а також інші індивідуальні характеристики середовища, у якому створювався або оброблявся документ. Такі властивості є унікальними вхідними даними електронного документа та, як правило, відрізняються залежно від автора файлу, використаного обладнання, програмного забезпечення для створення або сканування документів, засобів конвертації у формат PDF та інших технічних параметрів.
Аналіз метаданих PDF-файлів, завантажених ТОВ «Гісмап» та ТОВ «Мошни Інвест Груп», свідчить, що значна частина документів обох товариств створена з використанням однакового програмного забезпечення та технічних засобів, зокрема із зазначенням додатків «Apache FOP Version 2.2» та «Canon MF440 Series», виробника PDF - «Adobe PSL 1.4e for Canon», а також однакових версій PDF - «1.4 (Acrobat 5.x)».
Також у складі пропозицій ТОВ «Гісмап» та ТОВ «Мошни Інвест Груп» завантажені заяви на участь в аукціоні, які мають повністю ідентичні технічні параметри, а саме: додаток «Microsoft Word 2016», виробник PDF - «www.ilovepdf.com», версія PDF - « 1.5 (Acrobat 6.x)», а також одного й того самого автора документа - «Lazebna».
З урахуванням установлених обставин, зокрема тотожності програмного забезпечення, виробника та версії PDF-файлів, однакових моделей обладнання, а також спільного автора документів, завантаження товариствами електронних файлів з ідентичними метаданими не може розцінюватися як випадковий збіг. Навпаки, це свідчить про створення відповідних файлів із використанням одного й того самого комп`ютерного обладнання та програмного середовища, а також про спільну, узгоджену підготовку документів ТОВ «Гісмап» та ТОВ «Мошни Інвест Груп» для участі в аукціоні.
Судова колегія зауважує, що суб`єкти господарювання, які беруть участь у закупівлях є конкурентами, а отже, повинні змагатися між собою з метою здобуття завдяки власним досягненням переваг у цій сфері та не вчиняти будь-яких дій, які можуть негативно вплинути на конкуренцію, проте, суд погоджується з висновком відповідача, що у проведеному аукціоні (торгах) такі конкурентні дії між ТОВ «Гісмап» та ТОВ «Мошни Інвест Груп» були відсутні. Означене спростовує доводи ТОВ «Гісмап» про протилежне.
Згідно зі сталою та послідовною позицією Верховного Суду, кожна зі справ за участю органів АМКУ є індивідуальною, з притаманною лише цій справі специфікою та особливостями. Доведення порушення у вигляді антиконкурентних узгоджених дій ґрунтується на сукупності обставин, які зазначені в мотивувальній частині рішення антимонопольного органу, а не на окремому поодинокому факті або обставині.
У ході касаційного перегляду судових рішень, предметом яких є визнання недійсним рішення АМКУ, Верховний Суд неодноразово наголошував щодо необхідності застосування категорій стандартів доказування та зазначав, що принцип змагальності забезпечує повноту дослідження обставин справи. Зазначений принцип передбачає покладання тягаря доказування на сторони. Одночасно цей принцип не передбачає обов`язку суду вважати доведеною та встановленою обставину, про яку сторона стверджує. Така обставина підлягає доказуванню таким чином, аби задовольнити, як правило, стандарт переваги більш вагомих доказів, тобто коли висновок про існування стверджуваної обставини з урахуванням поданих доказів видається більш вірогідним, ніж протилежний.
Отже, господарським судам першої та апеляційної інстанцій під час вирішення справ щодо визнання недійсними рішень АМКУ про порушення законодавства про захист економічної конкуренції, зокрема, за антиконкурентні узгодженні дії та накладення штрафу, належить здійснювати оцінку обставин справи та доказів за своїм внутрішнім переконанням в порядку ч. 2 ст. 86 ГПК України, зокрема, досліджувати також вірогідність і взаємний зв`язок доказів у справі у їх сукупності.
Сукупна оцінка доказів, вказаних органом АМКУ у рішенні, може вважатися більш вірогідною для підтвердження узгоджених дій саме позивачем (позивачами) лише у тому випадку, коли вона повністю виключає можливість вірогідності у одночасному існуванні обставин, які, на думку органу Антимонопольного комітету України, підтверджують таке узгодження.
Правова позиція стосовно дослідження і оцінки доказів у справах про визнання недійсними рішень органів АМКУ про порушення законодавства про захист економічної конкуренції, зокрема, за антиконкурентні узгодженні дії, які стосуються спотворення результатів торгів та накладення штрафу, є загальною (універсальною) для такої категорії спорів, сталою та послідовною. Така позиція підтримана, зокрема, Верховним Судом у постанові від 27.02.2025 у справі № 914/400/24.
Колегія суддів наголошує, що змагальність виключається через встановлення таких обставин:
- одночасна пов`язаність трудовими відносинами декількох працівників;
- використання відповідачами спільного доменного імені;
- спільне використання однієї електронної поштової скриньки;
- спільні господарські відносини;
- пропонування однакового товару;
- завищення цінових пропозицій;
- подання однакових документів у складі своїх пропозицій;
- отримання банківських гарантій в одному й тому ж самому банку;
- обмін інформацією.
Аналогічний правовий висновок викладено у постанові Верховного Суду від 25.02.2021 у справі № 910/1668/19.
Таким чином суд першої інстанції дійшов правильного висновку про те, що матеріалами, вказаними в рішенні № 60/187-р/к, підтверджується існування обставин, які надавали Північному міжобласному ТВ АМКУ можливість дійти висновку про обмін інформацією під час підготовки до участі у торгах та узгодження своєї поведінки між ТОВ «Гісмап» та ТОВ «Мошни Інвест Груп» під час участі у торгах. Внаслідок такої поведінки суб`єктів господарювання не було створено конкурентного середовища у сфері закупівель та не було дотримано принципу добросовісної конкуренції серед учасників. Наведене надавало можливість Північному міжобласному ТВ АМКУ дійти висновку про наявність у діях учасників торгів складу правопорушення, передбаченого п. 4 ч. 2 ст. 6 та п. 1 ст. 50 Закону України «Про захист економічної конкуренції».
За таких обставин, долучені до справи матеріали в сукупності свідчать про те, що узгодження пропозицій усунуло конкуренцію та змагальність між ТОВ «Гісмап» та ТОВ «Мошни Інвест Груп», чим порушило право замовника на отримання найбільш ефективного для нього результату, який досягається у зв`язку з наявністю лише справжньої конкуренції.
Водночас судова колегія відхиляє доводи апеляційної скарги стосовно безпідставного поширення відповідачем дії Закону України «Про захист економічної конкуренції» на дії суб`єктів господарювання під час підготовки та участі у земельних торгах (аукціонах) з огляду на таке.
З відомостей Єдиного державного реєстру судових рішень випливає, що у загальному позовному провадженні Господарського суду міста Києва перебувала справа № 910/1828/25 за позовом ТОВ «Гісмап» до Північного міжобласного ТВ АМКУ про визнання недійсним розпорядження від 10.10.2024 № 60/186-рп/к.
Господарський суд міста Києва рішенням від 28.04.2025, що набрало законної сили 19.08.2025 згідно постанови Північного апеляційного господарського суду від 19.08.2025 у справі № 910/1828/25, відмовив у задоволенні позовних вимог ТОВ «Гісмап».
Так, у мотивувальній частині такого рішення місцевий господарський суд встановив, зокрема, що:
- Північним міжобласним ТВ АМКУ, у зв`язку з виконанням завдань, покладених на нього Законом України «Про Антимонопольний комітет України», здійснено державний контроль за дотриманням законодавства про захист економічної конкуренції на засадах рівності суб`єктів господарювання перед законом та пріоритету прав споживачів, запобігання, виявлення і припинення порушень законодавства про захист економічної конкуренції, та контроль щодо створення конкурентного середовища та захисту конкуренції у сфері публічних закупівель, за результатами якого виявлені обставини, які можуть свідчити про те, що ТОВ «Гісмап» і ТОВ «Мошни Інвест Груп» під час підготовки та участі в аукціоні «Продаж права оренди на земельну ділянку, площею 0,2178 га, з кадастровим номером 7124982500:03:001:0264, за цільовим призначенням - для будівництва та обслуговування об`єктів рекреаційного призначення (код КВЦП 07.01), яка розташована в Черкаській області, Черкаському районі, адмін. межі Руськополянської сільської ради», який проводився Руськополянською сільською радою через платформу «Прозорро.Продажі» (ідентифікатор електронного аукціону в системі - LRE001-UA-20240417-29076) (далі - аукціон), не змагались між собою, що є обов`язковою умовою конкуренції, а діяли узгоджено;
- адміністративною колегією Північного міжобласного ТВ АМКУ 10.10.2024 прийнято розпорядження № 60/186-рп/к, яким розпочато розгляд справи № 488/60/186-рп/к.24 про порушення законодавства про захист економічної конкуренції;
- у цьому випадку, органом АМКУ не перевіряється законність проведення земельних торгів у формі аукціону щодо права оренди земельної ділянки, а встановлюється наявність ознак у діях конкуруючих суб`єктів, які беруть участь у аукціоні, при підготовці до участі в такому аукціоні та під час участі у ньому, узгодженої поведінки, яка може вплинути на результатами аукціону, тобто спотворити їх, що є порушенням економічної конкуренції, і саме до дій таких суб`єктів підлягають застосуванню положення Закону України «Про захист економічної конкуренції»;
- прийняття Північним міжобласним ТВ АМКУ розпорядження № 60/186-рп/к жодним чином не порушує прав та охоронюваних законом інтересів ТОВ «Гісмап» (початок розгляду органом АМКУ справи про захист економічної конкуренції не свідчить про подальше прийняття рішення про визнання дій позивача порушенням законодавства про захист економічної конкуренції).
Відтак під час розгляду справи № 910/1828/25 Господарським судом міста Києва було встановлено, що орган Антимонопольного комітету України діяв у межах наданих йому законом повноважень, а застосування положень Закону України «Про захист економічної конкуренції» до поведінки учасників земельного аукціону не суперечить вимогам чинного законодавства.
Відповідно до ч. 4 ст. 75 ГПК України обставини, встановлені рішенням суду в господарській, цивільній або адміністративній справі, що набрало законної сили, не доказуються при розгляді іншої справи, у якій беруть участь ті самі особи або особа, стосовно якої встановлено ці обставини, якщо інше не встановлено законом.
Отже, преюдиційність - це обов`язковість фактів, установлених судовим рішенням, що набрало законної сили в одній справі для суду при розгляді інших справ. Преюдиційно встановлені факти не підлягають доказуванню, оскільки вони вже встановлені у рішенні суду і немає необхідності встановлювати їх знову, тобто піддавати сумніву істинність і стабільність судового акта, який вступив у законну силу.
Тобто суть преюдиції полягає у неприпустимості повторного розгляду судом одного й того ж питання між тими ж сторонами, а правило про преюдицію спрямовано не лише на заборону перегляду фактів і правовідносин, які встановлені в судовому акті, що вступив у законну силу, але також і сприяє додержанню процесуальної економії в новому процесі.
Беручи до уваги наведене, колегія суддів дійшла висновку, що встановлені рішенням суду у справі № 910/1828/25 обставини стосовно можливості застосування положень Закону України «Про захист економічної конкуренції» до дій суб`єктів господарювання під час підготовки та участі в аукціоні щодо права оренди земельної ділянки є преюдиційними для розгляду означеної справи у розумінні ч. 4 ст. 75 ГПК України і повторному доказуванню не підлягають.
Стосовно ж посилань скаржника на правові висновки Верховного Суду, викладені у постановах від 28.03.2023 у справі № 927/719/21 та від 28.10.2019 у справі № 927/691/18, апеляційний господарський суд вважає за необхідне зауважити таке.
Предметом позову у справі № 927/719/21 було скасування результатів земельних торгів, скасування запису та визнання недійсним договору оренди землі. Позовні вимоги обґрунтовані тим, що внаслідок незаконних дій Державного підприємства «Чернігівський науково-дослідний та проектний інститут землеустрою» порушено право Сільськогосподарського товариства з обмеженою відповідальністю «Дружба» на участь у земельних торгах, за результатами яких між Головним управлінням Держгеокадастру у Чернігівській області та Товариством з обмеженою відповідальністю «Глобал Селз» укладено договір оренди земельної ділянки загальною площею 183,0000 га, розташованої в адміністративних межах (за межами населених пунктів) Тютюнницької сільської ради Корюківського району Чернігівської області.
Предметом позову у справі № 927/691/18 було визнання недійсними та скасування результатів земельних торгів у формі аукціону. Позовні вимоги обґрунтовано тим, що виконавець земельних торгів - Державне підприємство «Чернігівський науково-дослідний та проектний інститут землеустрою» провів зазначені земельні торги із порушенням порядку, передбаченого ст. 137 Земельного кодексу України, та перевищив свої повноваження.
Водночас в означеній справі розглядається спір про визнання недійсним рішення від 11.09.2025 № 60/187-рп/к «Про порушення законодавства про захист економічної конкуренції та накладення штрафу» у справі № 488/60/186-рп/к.24.
З огляду на викладене, проаналізувавши зміст судових рішень у наведених вище справах, колегія суддів зазначає, що правовідносини у таких справах, з урахуванням предмета та підстав позову, правового регулювання, кваліфікації спірних правовідносин, не є подібними до справи, що розглядається.
Апеляційний господарський суд виходить з того, що висновки у зазначених скаржником справах та у справі № 910/13919/25, а також встановлені судами фактичні обставини, що формують зміст правовідносин, є різними, у кожній із зазначених справ суди виходили з конкретних обставин справи та фактично-доказової бази з урахуванням наданих сторонами доказів, оцінюючи їх у сукупності.
Ураховуючи висновки Великої Палати Верховного Суду, які викладені у постанові від 12.10.2021 у справі № 233/2021/19, судова колегія дійшла висновку про неподібність справ № 927/719/21 та № 927/691/18 за наведеними правовими ознаками зі справою, що розглядається, адже остання відрізняється за підставою позову, за доводами і доказами, наданими сторонами, предметом їх доказування, способом захисту, у зв`язку з чим застосування норм права, наведених скаржником, за неподібності правовідносин у цих справах не може бути аналогічним, а тому вони не є релевантними до обставин означеної справи.
Підсумовуючи висновки щодо необґрунтованості аргументів скаржника, апеляційний суд також звертає увагу на те, що відповідно до ч. 2, 3 ст. 277 ГПК України порушення норм процесуального права може бути підставою для скасування або зміни рішення, якщо це порушення призвело до неправильного вирішення справи. 
Порушення норм процесуального права є обов`язковою підставою для скасування судового рішення суду першої інстанції та ухвалення нового судового рішення, якщо: 1) справу розглянуто неповноважним складом суду; 2) в ухваленні судового рішення брав участь суддя, якому було заявлено відвід і підстави його відводу визнано судом апеляційної інстанції обґрунтованими, якщо апеляційну скаргу обґрунтовано такою підставою; 3) справу (питання) розглянуто господарським судом за відсутності будь-якого учасника справи, не повідомленого належним чином про дату, час і місце засідання суду (у разі якщо таке повідомлення є обов`язковим), якщо такий учасник справи обґрунтовує свою апеляційну скаргу такою підставою; 4) суд прийняв судове рішення про права, інтереси та (або) обов`язки осіб, що не були залучені до участі у справі; 5) судове рішення не підписано будь-ким із суддів або підписано не тими суддями, які зазначені у рішенні; 6) судове рішення ухвалено суддями, які не входили до складу колегії, що розглядала справу; 7) суд розглянув у порядку спрощеного позовного провадження справу, яка підлягала розгляду за правилами загального позовного провадження.
Водночас позивачем не доведено того, що місцевим господарським судом допущено порушення норм процесуального права, які призвели до неправильного вирішення справи або які є обов`язковою підставою для скасування рішення суду в означеній справі.
Отже, підсумовуючи викладене в сукупності, апеляційний господарський суд зазначає, що Північним міжобласним ТВ АМКУ у межах визначених законом повноважень та відповідно до норм законодавства про захист економічної конкуренції у рішенні № 60/187-р/к у справі № 488/60/186-рп/к.24 «Про порушення законодавства про захист економічної конкуренції та накладення штрафу», зазначено низку належних доказів спотворення ТОВ «Гісмап» та ТОВ «Мошни Інвест Груп» результатів аукціону внаслідок пов`язаності цих учасників, правильно кваліфіковано їх антиконкурентні узгоджені дії та в результаті встановлення порушення законодавства про захист економічної конкуренції застосовано передбачені Законом України «Про захист економічної конкуренції» заходи відповідальності у вигляді накладення штрафу.
Таким чином, оцінивши доводи відповідача, які покладені в обґрунтування висновків про наявність у ТОВ «Гісмап» та ТОВ «Мошни Інвест Груп» узгоджених дій та спрямованості цих дій на спотворення результатів аукціону, беручи до уваги те, що суб`єкти підприємницької діяльності у процесі підготовки та участі у торгах діяли не самостійно, а узгоджували між собою дії, в результаті чого конкурентне середовище між ними було відсутнє, а також з урахуванням повноважень Північного міжобласного ТВ АМКУ щодо оцінки та кваліфікації наявних дій як відповідного порушення конкурентного законодавства та зібраних ним доказів на підтвердження вказаного правопорушення, достовірність яких позивачем в межах розгляду цієї справи не спростована, Північний апеляційний господарський суд погоджується з висновком Господарського суду міста Києва про відсутність правових підстав для задоволення позовних вимог.
З огляду на викладене вище, місцевий господарський суд дійшов правильного висновку про відмову у задоволенні позову про визнання недійсним рішення Північного міжобласного ТВ АМКУ № 60/187-р/к у справі № 488/60/186-рп/к.24 - в частині визнання вчинення ТОВ «Гісмап» порушень законодавства про захист економічної конкуренції, передбачених п. 1 ст. 50 та п. 4 ч. 2 ст. 6 Закону України «Про захист економічної конкуренції», та накладення штрафу, з підстав його необґрунтованості та безпідставності.
Приписами ч. 4 ст. 11 ГПК України унормовано, що суд застосовує при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року і протоколи до неї, згоду на обов`язковість яких надано Верховною Радою України, та практику Європейського суду з прав людини як джерело права.
Відповідно до ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» суди застосовують при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод та практику Європейського суду з прав людини як джерело права.
Згідно усталеної практики Європейського суду з прав людини, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча п. 1 ст. 6 Європейської конвенції з прав людини (далі - Конвенція) зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, - його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Межі цього обов`язку можуть бути різними, залежно від характеру рішення. Крім того необхідно брати до уваги, між іншим, різноманітність аргументів, які сторона може представити в суд, та відмінності, які існують у державах-учасницях, з огляду на положення законодавства, традиції, юридичні висновки, викладення та формулювання рішень. Таким чином питання, чи виконав суд свій обов`язок щодо подання обґрунтування, що випливає зі ст. 6 Конвенції, може бути визначено тільки у світлі конкретних обставин справи (рішення Європейського суду з прав людини у справі «Проніна проти України»).
При оцінці доказів суд керується критерієм доведення «поза розумним сумнівом». Тобто аргументи сторони мають бути достатньо вагомими, чіткими та узгодженими (рішення Європейського суду з прав людини у справі «Федорченко та Лозенко проти України»).
Під час ухвалення цієї постанови судом апеляційної інстанції були надані вичерпні відповіді на доводи скаржника, з посиланням на норми права, які підлягають застосуванню до спірних правовідносин.
Щодо інших аргументів учасників справи колегія суддів зазначає, що останні були досліджені та не наводяться у судовому рішенні, позаяк вони висновків суду не спростовують та, з урахуванням всіх обставин цієї справи, встановлених судом, не впливають на правильність висновку суду першої інстанції про відмову у задоволенні позовних вимог.
Зважаючи на наведене та враховуючи те, що доводи позивача про порушення Господарським судом міста Києва норм права при прийнятті оскаржуваного рішення суду у цій справі не знайшли свого підтвердження, колегія суддів дійшла висновку, що зазначений судовий акт відповідає вимогам закону, а отже, підстави для його скасування відсутні.
Згідно із ст. 236 ГПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Судове рішення має відповідати завданню господарського судочинства, визначеному цим Кодексом. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.
Положеннями ст. 275 ГПК України передбачено право суду апеляційної інстанції за результатами розгляду апеляційної скарги залишити судове рішення без змін, а скаргу без задоволення.
За приписами ст. 276 ГПК України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.
В розрізі наведених норм судова колегія зазначає, що скаржником не доведено, а апеляційним судом не встановлено підстав для скасування рішення суду першої інстанції про відмову у задоволенні позовних вимог, відтак оскаржуване рішення належить залишити без змін.
У зв`язку із залишенням без змін рішення місцевого господарського суду, згідно із загальними правилами ст. 129 ГПК України, судові витрати у вигляді судового збору за подання апеляційної скарги покладаються судом на скаржника.
Керуючись ст. 129, 236, 270, 275, 276, 281, 282 Господарського процесуального кодексу України, Північний апеляційний господарський суд

УХВАЛИВ:

1. Апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю «Гісмап» залишити без задоволення.
2. Рішення Господарського суду міста Києва від 18.02.2026 у справі № 910/13919/25 залишити без змін.
3. Покласти витрати по сплаті судового збору за подання апеляційної скарги на скаржника.
4. Повернути матеріали справи до місцевого господарського суду.

Постанова набирає законної сили з дня її ухвалення та може бути оскаржена відповідно до ст. 287-291 Господарського процесуального кодексу України.
Повний текст постанови складено та підписано 01.06.2026.

Головуючий суддя П.В. Горбасенко 

Судді О.М. Сковородіна

Р.М. Колесник