КІРОВОГРАДСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД 	

РІШЕННЯ
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

16 червня 2026 року м. Кропивницький Справа № 340/1030/26

Кіровоградський окружний адміністративний суд у складі судді Савонюка М.Я., розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження без виклику учасників справи (у порядку письмового провадження) адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до ІНФОРМАЦІЯ_1 про визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинення певних дій,- 
ВСТАНОВИВ:
ОСОБА_1 (далі - позивач) звернувся до Кіровоградського окружного адміністративного суду з позовом до ІНФОРМАЦІЯ_1 (далі - відповідач), у якому просить:
- визнати протиправним та скасувати рішення Комісії з розгляду питань надання військовозобов`язаним відстрочки від призову на військову службу під час мобілізації, на особливий період при ІНФОРМАЦІЯ_2 , оформлене протоколом від 19.02.2026 р. №8, щодо відмови у наданні відстрочки від призову під час мобілізації ОСОБА_1 на підставі п. 14 ч. 1 ст. 23 Закону України "Про мобілізаційну підготовку та мобілізацію";
- зобов`язати ІНФОРМАЦІЯ_3 повторно розглянути заяву ОСОБА_1 про надання відстрочки від призову на військову службу під час мобілізації за п. 14 ч. 1 ст. 23 Закону України "Про мобілізаційну підготовку та мобілізацію" та прийняти рішення з урахуванням висновків суду.
В обґрунтування позовних вимог зазначає, що здійснює постійний догляд за своєю рідною сестрою - ОСОБА_2 ІНФОРМАЦІЯ_4 , яка є інвалідом другої групи. З метою оформлення права на відстрочку від призову на військову службу 09.02.2026 подав через відділ центру надання адміністративних послуг Благовіщенської міської ради Голованівського району Кіровоградської області до ІНФОРМАЦІЯ_5 заяву встановленого зразка разом із документами, що підтверджують право на відстрочку від призову на військову службу під час мобілізації на підставі пункту 14 частини 1 статті 23 Закону України "Про мобілізаційну підготовку та мобілізацію" (далі - Закон №3543-ХІІ). Проте Комісією по розгляду питань по наданню відстрочки від військової служби по мобілізації ІНФОРМАЦІЯ_5 прийнято рішення про відмову у наданні відстрочки у зв`язку з ненаданням документа, що підтверджує потребу ОСОБА_2 у постійному сторонньому догляді (довідки ЛКК або МСЕК). 
Вважає таке рішення протиправним, адже до заяви долучив вичерпний перелік документів, якими підтверджується наявність права на отримання відстрочки від призову на військову службу під час мобілізації.

Відповідач надав суду відзив на позовну заяву, у якому заперечив проти задоволення позовних вимог.
На обгрунтування заперечень зазначив, що за результатами розгляду поданої ОСОБА_1 заяви від 09.02.2026 про надання відстрочки від призову на військову службу під час мобілізації на підставі пункту 14 частини 1 статті 23 Закону №3543-ХІІ Комісією прийнято протокольне рішення від 19.02.2026 №8 про відмову у наданні відстрочки у зв`язку з відсутністю у довідці МСЕК висновку про потребу ОСОБА_2 у постійному сторонньому догляді, та будь-якого іншого документа, що підтверджує потребу у постійному сторонньому догляді.
Зауважує, що достатніми підставами та умовами для надання відстрочки військовозобов`язаному у зв`язку з необхідністю постійного стороннього догляду за членом сім`ї другого ступеня споріднення є наявність сукупності умов, а саме: інвалідності І чи ІІ групи такої особи; потребу у постійному сторонньому догляді особи, що підтверджується довідкою МСЕК чи ЛКК; відсутністю членів сім`ї першого ступеня споріднення, або якщо члени сім`ї першого ступеня споріднення самі потребують постійного догляду за висновком медико-соціальної експертної комісії чи лікарсько-консультативної комісії закладу охорони здоров`я. У свою чергу, позивач до заяви надав документи, що підтверджують родинні зв`язки із ОСОБА_2 , довідку МСЕК про встановлення їй ІІ групи інвалідності з дитинства, акт про встановлення факту здійснення догляду, а також свідоцтва про смерть батьків, однак у наданій довідці МСЕК відсутній висновок про потребу сестри у постійному сторонньому догляді. Зважаючи на це вважає, що позивач не підтвердив наявність усіх обов`язкових умов для отримання відстрочки за пунктом 14 частини першої статті 23 Закону №3543-ХІІ.
Стосовно стягнення на користь позивача судових витрат звертає увагу, що ІНФОРМАЦІЯ_6 не є розпорядником бюджетних коштів та перебуває на фінансовому забезпеченні в ІНФОРМАЦІЯ_7 . 
З цих підстав просить відмовити у задоволенні позову.

10.03.2026 представник позивача надав суду відповідь на відзив, у якій більш детально конкретизує доводи та обґрунтування, зазначені у позовній заяві, а також наводить свої аргументи на спростування тверджень відзиву відповідача. Додатково вказує, що наявність Акта про встановлення факту здійснення догляду, виданого уповноваженим органом місцевого самоврядування, у якому зазначено про потребу особи у догляді та підтверджено його здійснення саме позивачем, є достатнім підтвердженням потреби ОСОБА_2 у постійному сторонньому догляді.

Будь-яких клопотань від учасників справи не надходило.
02.03.2026 ухвалою Кіровоградського окружного адмністративного суду відкрито провадження в адміністративній справі, розгляд постановлено здійснювати за правилами спрощеного позовного провадження без виклику учасників справи (у порядку письмового провадження). 

Установивши фактичні обставини справи, на які посилаються сторони як на підставу своїх вимог та заперечень, дослідивши та оцінивши докази, проаналізувавши норми матеріального права, що регулюють спірні правовідносини, суд приходить до наступних висновків.
Судом встановлено, що ОСОБА_1 є громадянином України, перебуває на військовому обліку у ІНФОРМАЦІЯ_8 як військовозобов`язаний (а.с. 6зв.-7).
Позивач є рідним братом ОСОБА_2 ІНФОРМАЦІЯ_4 , яка є особою з інвалідністю другої групи з дитинства безстроково відповідно до довідки МСЕК серія МСЕ №025351 від 12.11.1992 (а.с. 9, 11).
Актом №37 про встановлення факту здійснення особою постійного догляду від 20.01.2026 комісії Благовіщенської міської ради Голованівського району Кіровоградської області підтверджено, що ОСОБА_1 здійснює постійний догляд за ОСОБА_2 за адресою: АДРЕСА_1 . У графі «Документ, що підтверджує інвалідність особи, яка потребує догляду» міститься запис «довідка МСЕК м. Кірвоград псих. ВТЖ 2-18 АГ №025351 безтерміново ІІ гр.». У графі «документ, що підтверджує потребу особи у постійному сторонньому догляді, також міститься аналогічний запис про довідку МСЕК №025351 (а.с. 11зв.-12). 
Батьки позивача та ОСОБА_2 померли, що підтверджується свідоцтвами про смерть ОСОБА_3 серії НОМЕР_1 від 21.11.2022 та ОСОБА_4 серії НОМЕР_2 від 10.10.2019 (а.с. 12зв.-13).
09.02.2026 позивач через відділ «Центр надання адміністративних послуг Благовіщинської міської ради Кропивницького району Кіровоградської області» звернувся із заявою №20260209-484406 до комісії для розгляду питань надання військовозобов`язаним відстрочки від призову на військову службу час мобілізації, на особливий період при ІНФОРМАЦІЯ_9 про надання відстрочки від призову на військову службу під час мобілізації на підставі пункту 14 частини 1 статті 23 Закону України "Про мобілізаційну підготовку та мобілізацію" (постійний догляд за членом сім`ї другого ступеня споріднення особою з інвалідністю I або II групи, за умови підтвердженої неможливості членів сім`ї першого ступеня споріднення здійснювати такий догляд) (а.с. 38зв.-39).
До заяви додано копії наступних документів: паспорта громадянина України та облікової картки платника податків ОСОБА_1 ; довідку МСЕК №025351 серія МСЕ 2-18 АГ від 12.11.1992; свідоцтва про народження ОСОБА_1 серії НОМЕР_3 від 12.04.1981; свідоцтва про народження ОСОБА_2 серії НОМЕР_4 від 18.06.1971; свідоцтва про смерть ОСОБА_3 серії НОМЕР_1 від 21.11.2022; свідоцтва про смерть ОСОБА_4 серії НОМЕР_2 від 10.10.2019; Акта № 37 про встановлення факту здійснення особою постійного догляду від 20.01.2026.
За результатами розгляду заяви позивача протоколом від 19.02.2025 №8 комісія для розгляду питань надання військовозобов`язаним відстрочки від призову на військову службу час мобілізації, на особливий період при ІНФОРМАЦІЯ_9 прийняла рішення про відмову у наданні відстрочки ОСОБА_1 від призову на військову службу під час мобілізації (а.с. 45).
Згідно повідомлення ІНФОРМАЦІЯ_5 №12/1104 від 20.02.2026 причиною відмови у наданні відстрочки зазначено недолучення до заяви від 09.02.2026 документа, що підтверджує потребу ОСОБА_2 у постійному сторонньому догляді (довідки ЛКК або МСЕК) (а.с. 8зв.)

Надаючи правову оцінку правовідносинам, що склалися між сторонами, суд зазначає наступне.
Частиною другою статті 19 Конституції України встановлено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Згідно з частинами 1, 2 статті 17 Конституції України захист суверенітету і територіальної цілісності України, забезпечення її економічної та інформаційної безпеки є найважливішими функціями держави, справою всього Українського народу.
Оборона України, захист її суверенітету, територіальної цілісності і недоторканності покладаються на Збройні Сили України.
Відповідно до статті 65 Конституції України захист Вітчизни, незалежності та територіальної цілісності України, шанування її державних символів є обов`язком громадян України. Громадяни відбувають військову службу відповідно до закону.
За змістом статті 1 Закону України "Про оборону України" особливий період - період, що настає з моменту оголошення рішення про мобілізацію (крім цільової) або доведення його до виконавців стосовно прихованої мобілізації чи з моменту введення воєнного стану в Україні або в окремих її місцевостях та охоплює час мобілізації, воєнний час і частково відбудовний період після закінчення воєнних дій.
У зв`язку з військовою агресією російської федерації проти України, на підставі пропозиції Ради національної безпеки і оборони України, відповідно до пункту 20 частини першої статті 106 Конституції України, Закону України "Про правовий режим воєнного стану" указом Президента України від 24.02.2022 № 64/2022, затвердженим Законом України від 24.02.2022 № 2102-IX, в Україні введено воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24.02.2022 строком на 30 діб.
У подальшому указами Президента України воєнний стан продовжувався та на момент розгляду адміністративної справи строк дії воєнного стану в Україні триває.
Законом №3543-ХІІ встановлено правові основи мобілізаційної підготовки та мобілізації в Україні, визначено засади організації цієї роботи, повноваження органів державної влади, інших державних органів, органів місцевого самоврядування, а також обов`язки підприємств, установ і організацій незалежно від форми власності (далі - підприємства, установи і організації), повноваження і відповідальність посадових осіб та обов`язки громадян щодо здійснення мобілізаційних заходів.
Так, статтею 1 Закону №3543-XII визначено, що мобілізація - комплекс заходів, здійснюваних з метою планомірного переведення національної економіки, діяльності органів державної влади, інших державних органів, органів місцевого самоврядування, підприємств, установ і організацій на функціонування в умовах особливого періоду, а Збройних Сил України, інших військових формувань, сил цивільного захисту - на організацію і штати воєнного часу. Мобілізація може бути загальною або частковою та проводиться відкрито чи приховано.
Статтею 23 Закону №3543-XII визначені категорії громадян, для яких встановлена відстрочка від призову на військову службу під час мобілізації.
Так, згідно пункту 14 частини 1 статті 23 Закону №3543-XII не підлягають призову на військову службу під час мобілізації військовозобов`язані: члени сім`ї другого ступеня споріднення особи з інвалідністю I або II групи, зайняті постійним доглядом за нею (не більше одного та за умови відсутності членів сім`ї першого ступеня споріднення або якщо члени сім`ї першого ступеня споріднення самі потребують постійного догляду за висновком медико-соціальної експертної комісії або лікарсько-консультативної комісії закладу охорони здоров`я, або рішенням експертної команди з оцінювання повсякденного функціонування особи). У разі відсутності членів сім`ї першого та другого ступеня споріднення норма цього пункту поширюється на членів сім`ї третього ступеня споріднення особи з інвалідністю I або II групи.
Відповідно до частини 8 та 9 статті 23 Закону №3543-XII перевірка підстав щодо надання військовозобов`язаним відстрочки від призову на військову службу під час мобілізації та її оформлення здійснюється територіальними центрами комплектування та соціальної підтримки. 
Відстрочка від призову на військову службу під час мобілізації може оформлюватися за допомогою Єдиного державного реєстру призовників, військовозобов`язаних та резервістів на підставі даних, отриманих з інших державних реєстрів або баз даних, які підтверджують, що військовозобов`язаний має право на одну з вищезазначених відстрочок. Порядок оформлення відстрочки від призову на військову службу під час мобілізації за допомогою цього реєстру визначається Кабінетом Міністрів України. 
Постановою Кабінету Міністрів України від 16.05.2024 №560 затверджено Порядок проведення призову громадян на військову службу під час мобілізації, на особливий період (далі - Порядок № 560, в редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин), який визначає, зокрема, процедуру надання військовозобов`язаним та резервістам відстрочки від призову на військову службу під час мобілізації, на особливий період та її оформлення.
Відповідно до пунктів 56, 57 Порядку №560 відстрочка від призову на військову службу за призовом під час мобілізації, на особливий період надається військовозобов`язаним з підстав, визначених статтею 23 Закону України "Про мобілізаційну підготовку та мобілізацію".
Для розгляду питань надання військовозобов`язаним відстрочки від призову на військову службу під час мобілізації, на особливий період при районних (міських) територіальних центрах комплектування та соціальної підтримки (відокремлених відділах) утворюються комісії у такому складі:
голова комісії - керівник районного (міського) територіального центру комплектування та соціальної підтримки (відокремленого відділу);
члени комісії - представники апарату, структурних підрозділів (освіти та науки, охорони здоров`я, соціального захисту населення, служби у справах дітей, центру надання адміністративних послуг) районної, міської держадміністрації (військової адміністрації).
Для розгляду питань надання військовозобов`язаним, які перебувають на військовому обліку в розвідувальних органах, СБУ, відстрочки від призову на військову службу під час мобілізації, на особливий період наказами керівників відповідних підрозділів розвідувальних органів, Центрального управління або регіонального органу СБУ утворюються відповідні комісії. Надання військовозобов`язаним відстрочок комісіями, утвореними в розвідувальних органах, СБУ, здійснюється відповідно до цього Порядку.
Питання надання відстрочок від призову на військову службу під час мобілізації заброньованим на період мобілізації та на воєнний час за органами державної влади, іншими державними органами, органами місцевого самоврядування, за підприємствами, установами і організаціями, а також посадовим (службовим) особам, зазначеним у підпунктах 16 - 23 пункту 1 додатка 5, комісією не розглядаються.
За змістом пункту 58 Порядку №560 за наявності підстав для одержання відстрочки від призову на військову службу під час мобілізації, на особливий період військовозобов`язані (крім заброньованих та посадових (службових) осіб, зазначених у підпунктах 16 - 23 пункту 1 додатка 5, військовозобов`язаних СБУ чи розвідувальних органів) особисто через центри надання адміністративних послуг подають на ім`я голови комісії районного (міського) територіального центру комплектування та соціальної підтримки або його відділу за місцем перебування на військовому обліку заяву про надання відстрочки від призову на військову службу під час мобілізації, на особливий період. Заява повинна містити такі обов`язкові відомості про військовозобов`язаного: прізвище, власне ім`я та по батькові (за наявності); реєстраційний номер облікової картки платника податків або серію (за наявності) та номер паспорта громадянина України (для фізичних осіб, які через свої релігійні переконання відмовилися від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків, офіційно повідомили про це відповідному контролюючому органу і мають відмітку в паспорті громадянина України); дату народження; адресу задекларованого/зареєстрованого місця проживання (перебування); адресу електронної пошти; контактний номер телефону.
Військовозобов`язані СБУ чи розвідувальних органів подають заяву про надання відстрочки від призову на військову службу за призовом під час мобілізації за формою згідно з додатком 4 особисто на ім`я голови комісії в Центральному управлінні або регіональному органі СБУ чи відповідному розвідувальному органі за місцем перебування на військовому обліку.
До заяви додаються документи, що підтверджують право на відстрочку, або копії таких документів, засвідчені в установленому порядку, зазначені у переліку згідно з додатком 5.
Адміністратор центру невідкладно засобами Єдиного державного вебпорталу електронних послуг формує та передає заяву відповідно до Порядку подання через центри надання адміністративних послуг із використанням засобів Єдиного державного вебпорталу електронних послуг заяв про надання відстрочки від призову на військову службу під час мобілізації, на особливий період, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 16 травня 2024 р. №560 (Офіційний вісник України, 2024 р., №49, ст. 2979), - із змінами, внесеними постановою Кабінету Міністрів України від 24 жовтня 2025 р. №1364.
Заява військовозобов`язаного підлягає обов`язковій реєстрації відповідним територіальним центром комплектування та соціальної підтримки або його відділом (Центральним управлінням або регіональним органом СБУ чи відповідним підрозділом розвідувального органу) не пізніше ніж протягом одного робочого дня з дня її отримання.
Під час подання заяви військовозобов`язаний пред`являє військово-обліковий документ (військово-обліковий документ в електронній формі).
Приписами пункту 60 Порядку №560 передбачено, що комісія вивчає отримані заяву та підтвердні документи, оцінює законність підстав для надання відстрочки, за потреби готує запити до відповідних органів державної влади, інших державних органів для отримання інформації, що підтверджує право заявника на відстрочку, або використовує інформацію з публічних електронних реєстрів. Орган державної влади, інший державний орган здійснює розгляд відповідного запиту протягом п`яти робочих днів з дати його отримання.
Підтвердження достовірності та/або перевірка відомостей, зазначених у заяві, здійснюються шляхом електронної інформаційної взаємодії Єдиного державного реєстру призовників, військовозобов`язаних та резервістів з іншими державними реєстрами або базами (банками) даних.
Комісія зобов`язана розглянути отримані заяву та документи, що підтверджують право на відстрочку, протягом семи календарних днів з дати надходження, але не пізніше ніж протягом дня, наступного за днем отримання інформації на запити до органів державної влади, інших державних органів.
На підставі розгляду отриманих документів комісія ухвалює рішення про надання або відмову у наданні відстрочки. Рішення комісії оформляється протоколом. 
У разі позитивного рішення у протоколі окремо зазначається строк, на який надано відстрочку, та строк дії відповідних законних підстав (настання обставин, за яких особа втрачає законні підстави на відстрочку). У разі відмови у наданні відстрочки у протоколі зазначаються причини такої відмови.
У разі коли комісія надіслала відповідні запити до органів державної влади, інших державних органів для отримання інформації, строк розгляду заяви та документів, що підтверджують право військовозобов`язаного на відстрочку, не перевищує 15 календарних днів. У разі неотримання від органу державної влади, іншого державного органу відповіді на запит комісія не пізніше ніж на п`ятнадцятий день з дати реєстрації заяви приймає рішення на підставі поданих заявником документів. Про відсутність відповіді від органу державної влади, іншого державного органу на запит зазначається в протоколі.
У разі прийняття комісією рішення про відмову у наданні відстрочки заявникові (у тому числі військовозобов`язаному СБУ або розвідувальних органів) не пізніше ніж на наступний робочий день з дати прийняття такого рішення повідомляється про це у способи, визначені цим пунктом, за формою згідно з додатком 7.
У разі прийняття комісією рішення про відмову у наданні відстрочки за результатами розгляду заяви про надання відстрочки, поданої через центр надання адміністративних послуг, територіальний центр комплектування та соціальної підтримки повідомляє відповідному центру надання адміністративних послуг та надсилає заявникові повідомлення про відмову у наданні відстрочки (додаток 7) на зазначену у заяві адресу електронної пошти.
До ухвалення комісією рішення військовозобов`язаний не підлягає призову на військову службу під час мобілізації, на особливий період.
Перевірка підстав у військовозобов`язаного щодо надання відстрочки від призову на військову службу під час мобілізації, на особливий період (крім випадків, коли відстрочка від призову оформляється та надається автоматично відповідно до пункту 59 цього Порядку) здійснюється посадовими особами територіального центру комплектування та соціальної підтримки (Центрального управління або регіонального органу СБУ чи відповідного підрозділу розвідувальних органів) відповідно до їх функціональних обов`язків за допомогою Єдиного державного реєстру призовників, військовозобов`язаних та резервістів на підставі даних, отриманих з інших державних реєстрів або баз (банків) даних. 
Перелік документів, що подаються військовозобов`язаним для отримання відстрочки від призову на військову службу під час мобілізації відповідно до підстав, зазначених у статті 23 Закону України "Про мобілізаційну підготовку та мобілізацію", наведений у додатку 5 до Порядку №560. 
Зокрема, документами, що підтверджують право на відстрочку для категорії осіб, передбаченої пунктом 14 частини 1 статті 23 Закону №3543-XII (у редакції на час спірних правовідносин) є: для військовозобов`язаного, який зайнятий постійним доглядом за членом сім`ї другого ступеня споріднення, який є особою з інвалідністю I чи II групи, - документи, що підтверджують родинні зв`язки другого ступеня споріднення (рідні брати та сестри, баба та дід з боку матері і з боку батька, онуки), один із таких документів, що підтверджує неможливість членів сім`ї першого ступеня споріднення (батьки, чоловік (дружина), діти, у тому числі усиновлені) здійснювати постійний догляд за особою з інвалідністю I чи II групи: довідка до акта огляду медико-соціальною експертною комісією за формою, затвердженою МОЗ, або витяг з рішення експертної команди з оцінювання повсякденного функціонування особи, або висновок лікарсько-консультативної комісії закладу охорони здоров`я про потребу члена сім`ї першого ступеня споріднення в постійному догляді за формою, затвердженою МОЗ, або витяг з рішення експертної команди з оцінювання повсякденного функціонування особи, а також документи про отримання компенсації (допомоги, надбавки) на догляд або акт про встановлення факту здійснення особою постійного догляду (додаток 8). 
Вказаний перелік документів є вичерпним та розширеному тлумаченню не підлягає.
Отже, за змістом пункту 14 частини першої статті 23 Закону №3543-XII умовами для реалізації права на відстрочку є:
- по-перше, наявність у військовозобов`язаного члена сім`ї другого (третього) ступеня споріднення, який є особою з інвалідністю I чи II групи;
- по-друге, здійснення цим військовозобов`язаним постійного догляду за такою особою;
- по-третє, відсутність членів сім`ї першого ступеня споріднення, або якщо такі члени сім`ї першого ступеня споріднення самі потребують постійного догляду за висновком МСЕК або ЛКК.
Тобто, лише сукупність наведених обов`язкових обставин (фактів) надають законні підстави для отримання військовозобов`язаним відстрочки від призову на військову службу під час мобілізації за цією підставою.
Судом встановлено, що позивач є братом ОСОБА_2 ІНФОРМАЦІЯ_4 , про що свідчать свідоцтва про народження ОСОБА_1 серії НОМЕР_3 від 12.04.1981 та ОСОБА_2 серії НОМЕР_4 від 18.06.1971. Тобто, позивач є членом сім`ї другого ступеня споріднення для ОСОБА_2 .
Батьки позивача та ОСОБА_2 померли, що підтверджується свідоцтвами про смерть ОСОБА_3 серії НОМЕР_1 від 21.11.2022 та ОСОБА_4 серії НОМЕР_2 від 10.10.2019. 
Інші члени сім`ї першого ступеня споріднення у ОСОБА_2 відсутні.
Відповідно до довідки до МСЕК серія МСЕ 2-18 АГ №025351 від 12.11.1992 ОСОБА_2 встановлено безстроково другу групу інвалідності та наведено висновок про її непрацездатність.
Актом №37 про встановлення факту здійснення особою постійного догляду від 20.01.2026 комісії Благовіщенської міської ради Голованівського району Кіровоградської області, оформленого за формою згідно додатку 8 до Порядку №560 встановлено факт здійснення ОСОБА_1 постійного догляду за ОСОБА_2 за адресою: АДРЕСА_1 .
Зі змісту повідомлення відповідача від 20.02.2026 №12/1104 слідує, що комісією для розгляду питань надання військовозобов`язаним відстрочки від призову на військову службу час мобілізації, на особливий період при ІНФОРМАЦІЯ_9 прийнято рішення, оформлене протоколом від 19.02.2026 №8, про відмову позивачу у наданні відстрочки від призову на військову службу під час мобілізації за його заявою з причин відсутності документа, що підтверджує потребу ОСОБА_2 у постійному сторонньому догляді (довідки ЛКК або МСЕК).
Суд звертає увагу, що додаток 5 до Порядку №560, який визначає перелік документів, що подаються для отримання відстрочки за пунктом 14 частини 1 статті 23 Закону №3543-ХІІ, передбачає подання документів, що підтверджують родинні зв`язки, документа про інвалідність особи, за якою здійснюється догляд, а також документа про отримання компенсації, допомоги, надбавки на догляд або акта про встановлення факту здійснення особою постійного догляду.
Тобто для підтвердження саме факту здійснення постійного догляду Порядок №560 передбачає, зокрема, акт про встановлення факту здійснення особою постійного догляду. Такий акт позивачем було подано, що відповідачем не заперечується.
Натомість відповідач фактично не надав належної оцінки цьому акту як документу, прямо передбаченому Порядком №560 для підтвердження факту здійснення догляду, а обмежився висновком про відсутність окремого висновку МСЕК або ЛКК.
Суд вважає, що позивач підтвердив інвалідність своєї сестри, потребу у сторонньому догляді за нею, фактичній догляд та не можливість інших осіб здійснювати такий догляд.
У даному випадку, позивач єдиний, хто має можливість здійснювати постійний догляд за сестрою ОСОБА_2 , яка є особою з інвалідністю другої групи з дитинства, та фактично здійснює такий догляд, що підтверджується вищевказаними документами, відповідно у разі призову його на військову службу під час мобілізації, сестра позивача фактично залишиться без догляду та будь-якої сторонньої допомоги, необхідних їй за станом здоров`я, що призведе до порушення його прав, передбачених Законом України "Про основи соціальної захищеності осіб з інвалідністю в Україні".
За таких обставин суд дійшов висновку, що рішення комісії прийняте без повного та належного дослідження всіх поданих позивачем документів, без надання оцінки їх змісту та правовому значенню в сукупності, а також без перевірки обставин, які відповідач мав можливість та обов`язок з`ясувати під час розгляду заяви відповідно до пункту 60 Порядку №560. 
З огляду на наведене, порушене право позивача підлягає відновленню шляхом зобов`язання комісії при ІНФОРМАЦІЯ_9 повторно розглянути заяву ОСОБА_1 про надання відстрочки від призову на військову службу під час мобілізації відповідно до пункту 14 частини 1 статті 23 Закону України "Про мобілізаційну підготовку та мобілізацію" та прийняти рішення з урахуванням правової оцінки, наданої судом у цьому рішенні.
Згідно з частинами першою, другою статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України (надалі - КАС України) кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.
З наведених положень законодавства вбачається, що питання факту сторонами доводяться на засадах рівності, в той час як при вирішенні питання права в частині правомірності рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень саме останній доводить правомірність своїх дій.
Відповідачем не доведено правомірність власного рішення, натомість з матеріалів справи вбачається порушення прав позивача.
Таким чином, виходячи з меж заявлених позовних вимог, системного аналізу положень законодавства України та доказів, наявних в матеріалах справи, суд дійшов висновку про обґрунтованість позовних вимог та вважає, що порушені права позивача підлягають захисту шляхом повного задоволення позову.
Відповідно до частини першої статті 139 КАС України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.
Представником позивача у позовній заяві заявлено клопотання про вирішення питання про розподіл судових витрат в частині стягнення витрат, пов`язаних з правничою допомогою, в сумі 9984,00 грн.
Дослідивши клопотання та наявні матеріали справи суд встановив наступне.
Згідно зі статті 132 КАС України, судові витрати складаються із судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. До витрат, пов`язаних з розглядом справи, належать витрати: 1) на професійну правничу допомогу; 2) сторін та їхніх представників, що пов`язані із прибуттям до суду; 3) пов`язані із залученням свідків, спеціалістів, перекладачів, експертів та проведенням експертиз; 4) пов`язані з витребуванням доказів, проведенням огляду доказів за їх місцезнаходженням, забезпеченням доказів; 5) пов`язані із вчиненням інших процесуальних дій або підготовкою до розгляду справи.
Відповідно до частин першої та четвертої статті 134 КАС України, витрати, пов`язані з правничою допомогою адвоката, несуть сторони, крім випадків надання правничої допомоги за рахунок держави. Для визначення розміру витрат на правничу допомогу та з метою розподілу судових витрат учасник справи подає детальний опис робіт (наданих послуг), виконаних адвокатом, та здійснених ним витрат, необхідних для надання правничої допомоги.
За правовою позицією Великої палати Верховного Суду, викладеної у постанові від 27.06.2018 по справі №826/1216/16, склад та розмір витрат, пов`язаних з оплатою правової допомоги, входить до предмета доказування у справі. На підтвердження обставин суду повинні бути надані договір про надання правової допомоги (договір доручення, договір про надання юридичних послуг та ін.), документи, що свідчать про оплату гонорару та інших витрат, пов`язаних із наданням правової допомоги, оформлені у встановленому законом порядку (квитанція до прибуткового касового ордера, платіжне доручення з відміткою банку або інший банківський документ, касові чеки, посвідчення про відрядження). Зазначені витрати мають бути документально підтверджені та доведені. Відсутність документального підтвердження витрат на правову допомогу, а також розрахунку таких витрат є підставою для відмови у задоволенні вимог про відшкодування таких витрат.
При визначенні суми компенсації витрат, понесених на професійну правничу допомогу, необхідно досліджувати на підставі належних та допустимих доказів обсяг фактично наданих адвокатом послуг і виконаних робіт, кількість витраченого часу, розмір гонорару, співмірність послуг категоріям складності справи, витраченому адвокатом часу, об`єму наданих послуг, ціні позову та (або) значенню справи.
На підтвердження обсягу наданих послуг та понесених позивачем витрат представником позивача надано до суду копії: договору про надання правничої допомоги № б/н від 10.02.2026, акта прийому-передачі виконаних робіт від 24.02.2026, квитанції до прибуткового касового ордера № б/н від 24.02.2026, ордеру на надання правничої допомоги серії ВА № 1140849 від 11.02.2026. 
Відповідно до пункту 1.1 Договору про надання правничої допомоги адвокат бере на себе зобов`язання надавати правничу допомогу в обсязі та на умовах, передбачених цим Договором, а Клієнт зобов`язаний оплатити за надану правничу допомогу у порядку та строки обумовлені Сторонами.
За правничу допомогу Клієнт сплачує Адвокату винагороду в розмірі 50% прожиткового мінімуму (для працездатних осіб) за годину роботи Адвоката, обсяг виконаної роботи підтверджується Додатком №1 до цього Договору, який є невід`ємною його частиною (пункт 3.1 Договору).
Актом прийому-передачі виконаних робіт від 24.02.2026 до договору від 10.02.2026 (додаток №1) підтверджується надання адвокатом професійної правничої допомоги та наведено детальний опис робіт/наданих послуг, з якого вбачається, що загальна вартість наданих адвокатом послуг становить 9984,00 грн, що включає: вивчення останніх рішень/судової практики з аналогічних спорів (1 година витраченого часу) на суму 1664,00 грн, складання позовної заяви (4 години витраченого часу) на суму 6656,00 грн, сканування додатків до позову та направлення позову до суду через «Електронний суд» (1 година витраченого часу) на суму 1664,00 грн.
Дослідивши надані документи на підтвердження обґрунтованості розміру понесених судових витрат на професійну правничу допомогу, суд приходить до висновку, що розмір витрат сплачених адвокату, який здійснював підготовку та складання позовної заяви у заявленому розмірі 9984,00 грн не є співмірним із складністю справи та фактично витраченим часом на виконання адвокатом робіт (наданих послуг), адже справа відноситься до незначної складності; розгляд справи проведено без участі сторін; позов носить немайновий характер.
Крім цього, попереднє вивчення матеріалів, опрацювання законодавчої бази, що регулює спірні відносини, вивчення останніх рішень/судової практики з аналогічних спорів, сканування додатків до позову та направлення позову до суду через «Електронний суд» є складовою послуги із підготовки та складання позовної заяви, а тому окремо не підлягає врахуванню до витрат на правничу допомогу.
Враховуючи вищезазначене, суд дійшов висновку, що обґрунтованим, об`єктивним і таким, що підпадає під критерій розумності, є визначення вартості послуг адвоката у сумі 3000,00 грн.
Незважаючи на те, що ІНФОРМАЦІЯ_6 не має статусу юридичної особи, він є суб`єктом владних повноважень у розумінні КАС України та є належним відповідачем у цьому спорі. При цьому, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа. 
Оскільки позов задоволено повністю, позивачем заявлено одну позовну вимогу немайнового характеру, позовну заяву подано до суду через підсистему "Електронний суд", відповідачем суд стягує на користь позивача також судовий збір у сумі 1064,96 грн за рахунок бюджетних асигнувань відповідача.
Керуючись статтями 241 - 246, 255, 295 КАС України, суд -
ВИРІШИВ:

Позов ОСОБА_1 до ІНФОРМАЦІЯ_1 про визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинення певних дій - задовольнити. 

Визнати протиправним та скасувати рішення комісії для розгляду питань надання військовозобов`язаним відстрочки від призову на військову службу час мобілізації, на особливий період при ІНФОРМАЦІЯ_9 , яке оформлено протоколом №8 від 19.02.2026, про відмову у наданні ОСОБА_1 відстрочки від призову на військову службу під час мобілізації на особливий період на підставі пункту 14 частини 1 статті 23 Закону України "Про мобілізаційну підготовку та мобілізацію".
Зобов`язати комісію при ІНФОРМАЦІЯ_9 повторно розглянути заяву ОСОБА_1 №20260209-484406 від 09.02.2026 про надання відстрочки від призову на військову службу під час мобілізації відповідно до пункту 14 частини 1 статті 23 Закону України "Про мобілізаційну підготовку та мобілізацію" та прийняти рішення з урахуванням правової оцінки, наданої судом у цьому рішенні.

Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань ІНФОРМАЦІЯ_1 (код ЄДРПОУ НОМЕР_5 , АДРЕСА_2 ) на користь ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_6 , АДРЕСА_3 ) судовий збір у сумі 1064 (одна тисяча шістдесят чотири) грн 96 коп.
Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань ІНФОРМАЦІЯ_1 (код ЄДРПОУ НОМЕР_5 , АДРЕСА_2 ) на користь ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_6 , АДРЕСА_3 ) витрати на професійну правничу допомогу адвоката в сумі 3000 (три тисячі) грн 00 коп.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.
У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.
Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення безпосередньо до Третього апеляційного адміністративного суду.

Повне судове рішення складено 16 червня 2026 року.
Повне найменування учасників справи:
Позивач - ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_6 , АДРЕСА_3 ).
Відповідач - ІНФОРМАЦІЯ_3 (код ЄДРПОУ НОМЕР_5 , АДРЕСА_2 ). 

Суддя Кіровоградського 
окружного адміністративного суду М.Я. САВОНЮК