ЧЕРНІВЕЦЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД

РІШЕННЯ
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

06 липня 2026 року м. Чернівці Справа № 600/1727/24-а

Чернівецький окружний адміністративний суд у складі головуючого Левицького В.К., розглянув за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) учасників справи (у письмовому провадженні) адміністративну справу за позовом товариства з обмеженою відповідальністю «Торговий Дім - Євро Нафта» до Головного управління ДПС у Чернівецькій області про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення.

В С Т А Н О В И В:
Товариство з обмеженою відповідальністю «Торговий Дім - Євро Нафта» (далі - позивач) звернулося до суду з позовом, в якому просить: визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення за формою “Н” від 20.03.2024 № 000002677/Ж10/24-13-04-09 ГУ ДПС у Чернівецькій області, складене Головним управлінням Державної податкової служби у Чернівецькій області.
В обґрунтування позовних вимог вказував на те, що визначаючи граничний термін реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних (далі - ЄРПН) розрахунків коригування (далі - РК) до податкових накладних, контролюючий орган керувався виключно датами їх складення. Вважає такий підхід податкового органу до питання визначення граничних термінів реєстрації РК до податкових накладних в ЄРПН помилковим та таким, що грубо порушує вимоги чинного законодавства. РК, в яких передбачається зменшення суми компенсації вартості товарів/послуг їх постачальнику, підлягають реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних отримувачем (покупцем) товарів/послуг протягом 15 календарних днів з дня отримання такого РК до податкової накладної отримувачем (покупцем) від постачальника (продавця) товарів/послуг. Однак, як вважав позивач, контролюючий орган при визначенні граничних термінів реєстрації в ЄРПН РК до податкових накладних не враховував дат їх отримання від постачальників (продавців) товарів/послуг, а керувався виключно датами складення відповідних РК, що суперечить вимогам чинного законодавства. Інформація про дати отримання РК до податкових накладних від постачальників (продавців) товарів/послуг міститься в роздруківках даних програмного забезпечення M.E.DOC, аналіз яких свідчить про відсутність порушення з боку позивача граничних термінів реєстрації РК до податкових накладних в ЄРПН.
Відтак, податкове повідомлення-рішення про накладення штрафу за порушення строків реєстрації податкових накладних від 20.03.2024 № 000002677/Ж10/24-13-04-09 є протиправними та підлягають скасуванню.
Головне управління ДПС у Чернівецькій області (далі – відповідач) подало до суду відзив на позовну заяву, в якому вказувало на необґрунтованість та безпідставність заявлених вимог.
Зокрема, відповідач зазначав, що згідно інформаційних даних з Єдиного реєстру податкових накладних, за результатами камеральної перевірки встановлено порушення позивачем п. 201.10 ст. 201 Податкового кодексу України в частині несвоєчасної реєстрації податкових накладних/ розрахунків коригування до податкових накладних в ЄРПН. Наголошував, що до декларацій з ПДВ за червень 2022 року, березень, квітень, червень та грудень 2023 року додатки 7 “заява про допущення продавцем товарів/послуг помилок при зазначенні обов`язкових реквізитів податкової накладної та/або порушенням продавцем/покупцем граничних термінів реєстрації в ЄРПН податкової накладної та/або розрахунку коригування” не подавало, а отже не визначено вищевказаних розрахунків коригування як таких, що отримані із запізненням. Відтак, на підставі п. 120-1.1 ст. 120-1 Податкового кодексу України, відповідачем винесено податкове повідомлення-рішення від 20.03.2024 № 000002677/Ж10/24-13-04-09, яким за затримку реєстрації податкових накладних/ розрахунків коригування до податкових накладних в ЄРПН до позивача застосовано штраф у розмірі 39077,74 грн.
Враховуючи вищезазначене, відповідач просив суд відмовити в задоволенні позовних вимог.

З`ясувавши обставини, на які учасники справи посилаються як на підставу своїх вимог та заперечень, дослідивши письмові докази по справі, судом встановлено наступне.
Товариство з обмеженою відповідальністю “Торговий Дім - Євро - Нафта” (вул. Галицький шлях, буд. 46-Л м. Чернівці, ЄДРПОУ 43631106) зареєстроване як юридична особа 27.05.2020 та взяте на облік ГУ ДПС у Чернівецькій області (а.с. 9).
Відповідно до витягу з Реєстру платників податку на додану вартість № 2024124500176, ТОВ “Торговий Дім - Євро - Нафта” зареєстроване платником податку на додану вартість 01.08.2020 (а.с. 18).
На підставі п.п. п.п. 20.1.4, п.п. 20.1.19 п. 20.1 ст. 20, п.п. 75.1.1 п. 75.1 ст. 75 Податкового кодексу України, ГУ ДПС у Чернівецькій області проведена камеральна перевірка Товариства з обмеженою відповідальністю “Торговий Дім - Євро - Нафта” щодо дотримання порядку реєстрації податкових накладних та розрахунків коригування до таких накладних з податку на додану вартість в Єдиному реєстрі податкових накладних в ЄРПН з податку на додану вартість.
За наслідками перевірки складено акт №1919/Ж5/24-13-04-09/43631106 від 23.02.2024 року, згідно якого встановлено порушення термінів реєстрації податкових накладних/ розрахунків коригування до податкових накладних в ЄРПН відповідно до вимог п.201.10 ст.201 Податкового кодексу України ТОВ “Торговий Дім - Євро - Нафта”, а саме: 10 податкових накладних/розрахунків коригування до таких накладних зареєстровано в ЄРПН з порушенням граничних строків їх реєстрації в ЄРПН на загальну суму ПДВ 93114,82 грн (а.с. 25-27).
На підставі висновків, викладених в акті камеральної перевірки, ГУ ДПС у Чернівецькій області винесено податкове повідомлення - рішення за формою “Н” від 20.03.2024 № 000002677/Ж10/24-13-04-09, до позивача застосовано штраф у розмірі на загальну суму 39077,74 грн (а.с. 29-30).
Згідно розрахунку штрафу за порушення термінів реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних в ЄДРПН, що є додатком до оскаржуваного податкового повідомлення-рішення, сума штрафної санкції склала 39077,74 грн (а.с. 31).
Зокрема, відповідачем згідно розрахунку застосовано штраф по наступних податковим накладним/рахунках коригування:
№ 13117/586 від 24.06.2022, кількість днів порушення строків реєстрації 438, сума ПДВ 38325,59 грн, розмір штрафу 50%, сума штрафу 19162,8 грн; 
№ 4255/586 від 09.06.2022, кількість днів порушення строків реєстрації 452, сума ПДВ 833,33 грн, розмір штрафу 50%, сума штрафу 461,67 грн;
№ 4256/586 від 09.06.2022, кількість днів порушення строків реєстрації 452, сума ПДВ 30260,82 грн, розмір штрафу 50%, сума штрафу 15130,41 грн;
№ 1 від 13.03.2023, кількість днів порушення строків реєстрації 8, сума ПДВ 557,74 грн, розмір штрафу 2%, сума штрафу 11,15 грн;
№ 4 від 29.06.2023, кількість днів порушення строків реєстрації 1, сума ПДВ 77767,52 грн, розмір штрафу 2%, сума штрафу 377,65 грн;
№ 10165/586 від 19.04.2023, кількість днів порушення строків реєстрації 130, сума ПДВ 2517,65 грн, розмір штрафу 15%, сума штрафу 377,65 грн;
№ 10164/586 від 19.04.2023, кількість днів порушення строків реєстрації 130, сума ПДВ 6666,67 грн, розмір штрафу 15%, сума штрафу 1000 грн;
№ 9907112 від 07.12.2023, кількість днів порушення строків реєстрації 4, сума ПДВ 854,05 грн, розмір штрафу 2%, сума штрафу 17,08 грн;
№ 9907110 від 07.12.2023, кількість днів порушення строків реєстрації 4, сума ПДВ 2831,45 грн, розмір штрафу 2%, сума штрафу 56,63 грн;
№ 104 від 07.12.2023, кількість днів порушення строків реєстрації 12, сума ПДВ 67500 грн, розмір штрафу 2%, сума штрафу 1350 грн.
Вказане податкове повідомлення-рішення відповідач направив на адресу позивача листом з повідомленням про вручення, яке отримане останнім 22.03.2024, наведена обставина не заперечувалася учасниками процесу.
Не погоджуючись із названим рішенням, позивач звернувся до суду з даним позовом.

Розглянувши матеріали справи, встановивши фактичні обставини в справі, дослідивши та оцінивши надані докази в сукупності, проаналізувавши законодавство, яке регулює спірні правовідносини, суд дійшов висновку, що адміністративний позов необхідно задовольнити, з наступних підстав.
Відносини, що виникають у сфері справляння податків і зборів, вичерпний перелік податків та зборів, що справляються в Україні, та порядок їх адміністрування, платників податків та зборів, їх права та обов`язки, компетенцію контролюючих органів, повноваження і обов`язки їх посадових осіб під час здійснення податкового контролю, а також відповідальність за порушення податкового законодавства регулює та визначає Податковий кодекс України (далі - ПК України, в редакції чинній на час виникнення спірних правовідносин).
Контролюючі органи здійснюють адміністрування податків, зборів, платежів, у тому числі проводять відповідно до законодавства перевірки та звірки платників податків. Контролюють своєчасність подання платниками податків та платниками єдиного внеску передбачених законом звітності (декларацій, розрахунків та інших документів, пов`язаних з обчисленням і сплатою податків, зборів, платежів), своєчасність, достовірність, повноту нарахування та сплати податків, зборів платежів (п.п. 19-1.1.1, п.п. 19-1.1.2, п.п. 19-1.1 ст. 19-1 ПК України).
Відповідно до п.п. 20.1.4 п. 20.1 ст. 20 ПК України, контролюючі органи мають право проводити відповідно до законодавства перевірки і звірки платників податків.
Згідно п.п. 20.1.19 п. 20.1 ст. 20 ПК України, контролюючі органи мають право, зокрема, застосовувати до платників податків передбачені законом фінансові (штрафні) санкції (штрафи) за порушення податкового чи іншого законодавства, контроль за додержанням якого покладено на контролюючі органи.
Відповідно до п.п. 75.1.1 п. 75.1 ст. 75 ПК України, камеральною вважається перевірка, яка проводиться у приміщенні контролюючого органу виключно на підставі даних, зазначених у податкових деклараціях (розрахунках) платника податків, та даних системи електронного адміністрування податку на додану вартість (даних центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері казначейського обслуговування бюджетних коштів, в якому відкриваються рахунки платників у системі електронного адміністрування податку на додану вартість, даних Єдиного реєстру податкових накладних та даних митних декларацій), а також даних Єдиного реєстру акцизних накладних та даних системи електронного адміністрування реалізації пального.
Предметом камеральної перевірки також може бути своєчасність подання податкових декларацій (розрахунків) та/або своєчасність реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних у Єдиному реєстрі податкових накладних, акцизних накладних та/або розрахунків коригування до акцизних накладних у Єдиному реєстрі акцизних накладних, виправлення помилок у податкових накладних та/або своєчасність сплати узгодженої суми податкового (грошового) зобов`язання виключно на підставі даних, що зберігаються (опрацьовуються) у відповідних інформаційних базах.
Камеральна перевірка проводиться посадовими особами контролюючого органу без будь-якого спеціального рішення керівника (його заступника або уповноваженої особи) такого органу або направлення на її проведення. Камеральній перевірці підлягає вся податкова звітність суцільним порядком. Згода платника податків на перевірку та його присутність під час проведення камеральної перевірки не обов`язкова (п. 76.1 ст. 76 ПК України).
Приписами п. 76.2 ст. 76 ПК України встановлено, що порядок оформлення результатів камеральної перевірки здійснюється відповідно до вимог статті 86 цього Кодексу.
Згідно із п. 86.2 ст. 86 ПК України за результатами камеральної перевірки у разі встановлення порушень складається акт у двох примірниках, який підписується посадовими особами такого органу, які проводили перевірку, і після реєстрації у контролюючому органі вручається або надсилається для підписання протягом трьох робочих днів платнику податків у порядку, визначеному статтею 42 цього Кодексу. 
У разі якщо платник податків виявив бажання брати участь у розгляді його заперечень до акта перевірки та/або додаткових документів, зазначивши про це в запереченні та/або листі про надання додаткових документів у порядку, визначеному пунктом 44.7 статті 44 цього Кодексу, контролюючий орган зобов`язаний повідомити такому платнику податків про місце і час проведення такого розгляду. Таке повідомлення надсилається платнику податків не пізніше наступного робочого дня з дня отримання від нього заперечень та/або листа про надання додаткових документів у порядку, визначеному пунктом 44.7 статті 44 цього Кодексу, але не пізніше ніж за чотири робочі дні до дня їх розгляду. Повідомлення має бути надіслано у порядку, визначеному статтею 42 цього Кодексу.
Аналізуючи наведені норми матеріального права, суд приходить до висновку, що предметом камеральної перевірки може бути в т.ч.: своєчасність подання податкових декларацій (розрахунків) та/або своєчасність реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних у Єдиному реєстрі податкових накладних.
Відповідно до п. 192.1 ст. 192 ПК України якщо після постачання товарів/послуг здійснюється будь-яка зміна суми компенсації їх вартості, включаючи наступний за постачанням перегляд цін, перерахунок у випадках повернення товарів/послуг особі, яка їх надала, або при поверненні постачальником суми попередньої оплати товарів/послуг, суми податкових зобов`язань та податкового кредиту постачальника та отримувача підлягають відповідному коригуванню на підставі розрахунку коригування до податкової накладної, складеному в порядку, встановленому для податкових накладних, та зареєстрованому в Єдиному реєстрі податкових накладних.
Розрахунок коригування, складений постачальником товарів/послуг до податкової накладної, яка складена на отримувача - платника податку, підлягає реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних:
постачальником (продавцем) товарів/послуг, якщо передбачається збільшення суми компенсації їх вартості на користь такого постачальника або якщо коригування кількісних та вартісних показників у підсумку не змінює суму компенсації;
отримувачем (покупцем) товарів/послуг, якщо передбачається зменшення суми компенсації вартості товарів/послуг їх постачальнику, для чого постачальник надсилає складений розрахунок коригування отримувачу.
Пункт 201.10 ст. 201 ПК України визначає, що при здійсненні операцій з постачання товарів/послуг платник податку - продавець товарів/послуг зобов`язаний в установлені терміни скласти податкову накладну, зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних та надати покупцю за його вимогою.
Податкова накладна, складена та зареєстрована в Єдиному реєстрі податкових накладних платником податку, який здійснює операції з постачання товарів/послуг, є для покупця таких товарів/послуг підставою для нарахування сум податку, що відносяться до податкового кредиту.
Реєстрація податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних у Єдиному реєстрі податкових накладних повинна здійснюватися з урахуванням граничних строків:
для податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних, складених з 1 по 15 календарний день (включно) календарного місяця, - до останнього дня (включно) календарного місяця, в якому вони складені;
для податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних, складених з 16 по останній календарний день (включно) календарного місяця, - до 15 календарного дня (включно) календарного місяця, наступного за місяцем, в якому вони складені;
для розрахунків коригування, складених постачальником товарів/послуг до податкової накладної, що складена на отримувача - платника податку, в яких передбачається зменшення суми компенсації вартості товарів/послуг їх постачальнику, - протягом 15 календарних днів з дня отримання такого розрахунку коригування до податкової накладної отримувачем (покупцем).
08.02.2023 набрав чинності Закон України від 12.01.2023 №2876-ІХ “Про внесення змін до розділу XX “Перехідні положення” Податкового кодексу України щодо відновлення обмеження перебування грального бізнесу на спрощеній системі оподаткування”, відповідно до якого, зокрема, внесено зміни до підрозділу 2 розділу XX “Перехідні положення ПК України.
Так, підрозділ 2 розділу XX “Перехідні положення ПК України доповнено пунктом 89, згідно з яким тимчасово, протягом дії воєнного стану в Україні, введеного Указом Президента України “Про введення воєнного стану в Україні” від 24.02.2022 №64/2022, затвердженим Законом України “Про затвердження Указу Президента України “Про введення воєнного стану в Україні” від 24.02.2022 №2102-IX, та шести місяців після місяця, в якому воєнний стан буде припинено або скасовано, реєстрація податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних у Єдиному реєстрі податкових накладних здійснюється з урахуванням таких граничних строків:
для податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних, складених з 1 по 15 календарний день (включно) календарного місяця, - до 5 календарного дня (включно) календарного місяця, наступного за місяцем, в якому вони складені;
для податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних, складених з 16 по останній календарний день (включно) календарного місяця, - до 18 календарного дня (включно) календарного місяця, наступного за місяцем, в якому вони складені;
для розрахунків коригування, складених постачальником товарів/послуг до податкової накладної, що складена на отримувача - платника податку, в яких передбачається зменшення суми компенсації вартості товарів/послуг їх постачальнику, - протягом 18 календарних днів з дня отримання такого розрахунку коригування до податкової накладної отримувачем (покупцем).
Верховний Суд у постановах від 28.04.2020 у справі №810/198/16, від 03.03.2023 у справі №300/1765/19 вже формував висновки щодо сфери дії ст. 192 ПК України у схожих за змістом правовідносинах і указав, що отримувач має можливість зареєструвати РК за умови виконання постачальником свого обов`язку зі своєчасного надіслання складеного ним РК на зменшення суми компенсації вартості товарів/послуг отримувачу.
У постанові від 23.01.2025 у справі №280/4889/24 Верховний Суд сформував правовий висновок щодо застосування п. 201.10 ст. 201 ПК України, відповідно до якого строки реєстрації РК, в яких передбачається зменшення суми компенсації вартості товарів/послуг їх постачальнику, обраховуються від дня отримання такого РК до податкової накладної отримувачем (покупцем), а не від дати складання такого розрахунку.
Цей висновок повторив Верховний Суд і в постанові від 12.03.2025 у справі №160/12120/24.
Крім цього, в розвиток означених підходів суду касаційної інстанції та з огляду на зміни у законодавстві Верховний Суд у постанові від 12.03.2025 у справі №380/3834/24, зазначив, що для РК, складених постачальником товарів/послуг до податкової накладної на отримувача - платника податку, в яких передбачається зменшення суми компенсації вартості товарів/послуг їх постачальнику, відлік строку на їх реєстрацію в ЄРПН розпочинається відповідно до змісту пункту 201.10 статті 201 та пункту 89 підрозділу 2 розділу XX “Перехідні положення” ПК України саме з дня отримання РК.
Формулювання “з дня отримання” що міститься у наведених вище нормах є чітким і вказує на те, що відлік строку починається з моменту, коли РК надійшов до покупця, а не з дати його складання чи іншої події. Ці норми не містять нечітких чи умовних конструкцій, які могли б ускладнити їх розуміння чи їх застосування.
Такий підхід до правозастосування обумовлений тим, що відповідно до вищенаведених положень законодавства РК складається безпосередньо продавцем/постачальником, після чого направляється покупцю/отримувачу послуг, який здійснює його реєстрацію. Покупець не впливає на дату складання РК продавцем та на факт її надсилання, тому виправданим є підхід законодавця щодо обчислення строку реєстрації РК саме з дати їх отримання.
Оскільки РК є документом, що ініціюється та формується виключно постачальником, покупець не може нести відповідальність за затримки, які виникають до моменту отримання цього документа. Не покладає на нього такої відповідальності і чинне законодавство.
Таким чином, строк для реєстрації РК в ЄРПН має обчислюватися за приписами положень пункту 201.10 статті 201 ПК України та пункту 89 підрозділу 2 розділу XX “Перехідні положення” ПК України саме з моменту фактичного надходження РК до покупця. В іншому випадку застосування санкцій до покупця за дії, на які він об`єктивно не міг вплинути, порушує його права та створює необґрунтоване адміністративне навантаження, що суперечить меті податкового законодавства - забезпеченню справедливого та збалансованого підходу до всіх учасників правовідносин.
Так, з урахуванням висновків Верховного Суду у постанові від 12.03.2025 у справі № 380/3834/24, а саме щодо встановлення дійсної дати отримання позивачем відповідних РК з метою сформування висновку про обґрунтованість чи не обґрунтованість накладення на позивача штрафних санкцій спірним податковим повідомленням-рішення, судом досліджено копії розрахунків коригувань кількісних і вартісних показників до податкових накладних від № 13117/586 від 24.06.2022, № 4255/586 від 09.06.2022, № 4256/586 від 09.06.2022; № 1 від 13.03.2023; № 4 від 29.06.2023, № 10165/586 від 19.04.2023; № 10164/586 від 19.04.2023; № 9907112 від 07.12.2023; № 9907110 від 07.12.2023; копію податкової накладної № 104 від 07.12.2023 та копії квитанцій (34 – 72).
Позивач стверджує, що направив контролюючому органу 10 РК до податкових накладних в межах граничних строків їх реєстрації (протягом 15 днів), а саме від дати отримання розрахунків коригування, складених постачальником товарів/послуг до податкових накладних встановлених на отримувача - платника податку та у відповідності до абз. 14 п. 201.10 ст. 201 Податкового кодексу України, 
Зі змісту позову вбачається, що позивач, перш за все, вказує про виконання ним свого обов`язку щодо своєчасної реєстрації РК до податкових накладених, відносно яких податковим органом проведено камеральну перевірку.
Позивачем зазначено, та на підтвердження чого надано відповідні докази (РК до податкових накладних та до них властивості документа) про реєстрацію РК до податкових накладних у ЄРПН. Зокрема, відповідно до роздруківок даних програмного забезпечення "М.Е.Дос" до РК до податкових накладних, судом встановлено, наступне:
РК № 13117/586 від 24.06.2022 отримано від постачальника 25.09.2023 о 17.00 год. та доставлено контролюючому органу 26.09.2023 о 08.15.20 год.;
РК № 4255/586 від 09.06.2022 отримано від постачальника 25.09.2023 о 17.00 год. та доставлено контролюючому органу 25.09.2023 о 17.02.43 год.;
РК № 4256/586 від 09.06.2022 отримано від постачальника 25.09.2023 о 17.00 год. та доставлено контролюючому органу 25.09.2023 о 17.03.04 год.;
РК № 1 від 13.03.2023 отримано від постачальника 05.04.2023 о 17.17 год. та доставлено контролюючому органу 13.04.2023 о 08.11.13 год.;
РК № 4 від 29.06.2023 отримано від постачальника 18.07.2023 о 23.41 год. та доставлено контролюючому органу 19.07.2023 о 08.08.28 год.;
РК № 10165/586 від 19.04.2023 отримано від постачальника 15.09.2023 о 15.35 год. та доставлено контролюючому органу 25.09.2023 о 15.08.33 год.;
РК № 10164/586 від 19.04.2023 отримано від постачальника 15.09.2023 о 15.35 год. та доставлено контролюючому органу 25.09.2023 о 22:59 год.; 
РК № 9907112 від 07.12.2023 отримано від постачальника 29.12.2023 о 15.28 год. та доставлено контролюючому органу 09.01.2024 о 17:14 год.;
РК № 9907110 від 07.12.2023 отримано від постачальника 29.12.2023 о 15.28 год. та доставлено контролюючому органу 09.01.2024 о 17:14 год.
Досліджені судом докази дають можливість дійти висновку про вчасне надіслання позивачем РК № 13117/586 від 24.06.2022, № 4255/586 від 09.06.2022, № 4256/586 від 09.06.2022; № 1 від 13.03.2023; № 4 від 29.06.2023, № 10165/586 від 19.04.2023; № 10164/586 від 19.04.2023; № 9907112 від 07.12.2023; № 9907110 від 07.12.2023 до ЄРПН для їх реєстрації, від дати отримання розрахунків коригування, складених постачальниками товарів/послуг до податкових накладних 
Разом з цим відповідач, як контролюючий орган, на якого покладено обов`язок діяти на виконання закону, не встановивши моменту фактичного надходження РК до позивача, всупереч вимог закону здійснив обчислення строку реєстрації РК з дати його складання.
З огляду на відсутність у відповідача відомостей про дату отримання покупцем спірних розрахунків коригування, надання позивачем даних про час отримання позивачем розрахунків коригування від продавця, суд приходить до висновку щодо недоведеності податковим органом порушення позивачем строків реєстрації РК.
Щодо покликань контролюючого органу про те, що позивач для захисту своїх порушених прав мав скористатися передбаченим ст. 201 ПК України механізмом щодо подання скарги на постачальника, суд зазначає таке.
Згідно з приписами абз. 25 п. 201.10 ст. 201 ПК України механізм подання скарги передбачений передусім для випадків, коли постачальник припускається помилки в реквізитах ПН/РК або порушує строки їх реєстрації в ЄРПН, що безпосередньо впливає на права покупця. Однак у ситуації, коли постачальник складає РК в один день, а надсилає його покупцеві пізніше, формально не відбувається порушення строків реєстрації самим постачальником, оскільки обов`язок реєстрації РК у разі зменшення суми компенсації покладається саме на покупця. Таким чином, подання скарги на постачальника за затримку в надсиланні РК не матиме правового ефекту, адже пункт 201.10 ПК України не охоплює таких випадків і не встановлює відповідальності постачальника за несвоєчасне направлення РК покупцеві.
Абзацом 9 п. 201.10 ст. 201 ПК України визначено, що датою та часом надання податкової накладної та/або розрахунку коригування в електронному вигляді до центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну податкову політику, є дата та час, зафіксовані у квитанції.
Зміст наведеної норми дає підстави вважати, що вона регулює саме фіксацію у квитанції дати надання РК в електронному вигляді до центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну податкову політику, а не отримання такого РК. Ця норма стосується моменту реєстрації РК в ЄРПН, коли документ уже подано на реєстрацію, а не етапу його передачі від постачальника до покупця. Дата і час, зафіксовані у квитанції, є підтвердженням факту обробки РК системою ЄРПН і не мають прямого відношення до визначення моменту, коли покупець фактично отримав РК від постачальника для подальшої реєстрації.
Отже, абзац 9 п. 201.10 ст. 201 ПК України не може застосовуватися для визначення дати отримання РК покупцем, оскільки він регулює інший етап документообігу - взаємодію з ДПС після подання РК на реєстрацію.
Крім цього, Верховний Суд у цій справі зауважив, що суб`єкт владних повноважень, діючи на виконання саме приписів чинного закону, не може довільно тлумачити норми ПК України чи виходити за межі своїх повноважень. Податковий орган не має права самостійно встановлювати додаткові умови чи строки, не передбачені ПК України та іншими нормативно-правовими актами, такі як початок відліку строку з дати складання РК для цілей реєстрації останнього в ЄРПН. Його повноваження обмежуються контролем за дотриманням чітко визначених законом процедур, а перевищення цих меж суперечить принципу верховенства права.
Суд наголошує, що відповідальність покупця за своєчасну реєстрацію РК має базуватися виключно на об`єктивно встановленій даті отримання документа, а не на діях чи бездіяльності інших суб`єктів, зокрема постачальника чи ДПС.
Верховний Суд послідовно у своїх рішеннях підкреслював важливість дотримання суб`єктами владних повноважень принципу належного урядування, який передбачає, що у разі, коли йдеться про питання загального інтересу, зокрема, якщо справа впливає на такі основоположні права людини, як майнові права, державні органи повинні діяти вчасно та в належний і якомога послідовніший спосіб. Зокрема, на державні органи покладено обов`язок запровадити внутрішні процедури, які посилять прозорість і ясність їхніх дій, мінімізують ризик помилок, а державні органи, які не впроваджують або не дотримуються своїх власних процедур, не повинні мати можливість отримувати вигоду від своїх протиправних дій або уникати виконання своїх обов`язків. Ризик будь-якої помилки державного органу повинен покладатися на саму державу, а помилки не можуть виправлятися за рахунок осіб, яких вони стосуються.
З урахуванням цього, відповідач для цілей цих правовідносин не може покликатися на відсутність механізму перевірки дати отримання відповідних РК, а повинен був запровадити процедури, які б давали можливість достеменно встановити дату отримання відповідного РК. Визнання відповідачем відсутності законодавчо закріпленого механізму фіксації дати отримання РК лише підкреслює прогалину в нормативному регулюванні, яка не може бути використана на шкоду платникам податків, адже інакше це призводило б до порушення базових засад правової визначеності та рівності сторін у податкових правовідносинах.
За таких обставин, доводи відповідача, які пов`язує початок відліку строку реєстрації з датою складання РК, а не з його отриманням, вкотре є безпідставними та можуть створювати необґрунтовані перешкоди для платників податків у реалізації прав та обов`язків, що суперечить засадами податкового законодавства, які передбачені пункту 4.1 статті 4 ПК України.
На переконання суду, відсутність прямої норми в ПК України, що визначає порядок контролю за тим, коли отриманий відповідний РК, не є перешкодою для визначення моменту отримання РК.
Враховуючи наведене вище, суд приходить до висновку про протиправність оскаржуваного податкового повідомлення-рішення, оскільки рішення податкового органу щодо застосування санкцій за несвоєчасну реєстрацію РК лише з урахуванням дати їх складання, а не отримання, порушує низку фундаментальних принципів права, таких як верховенство права, правової визначеності, справедливості, належного урядування, а відтак позовні вимоги підлягають задоволенню.
Стаття 19 Конституції України визначає, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Згідно ч. 2 ст. 2 КАС України, у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.
Згідно ст. 129 Конституції України та ст. 9 КАС України однією із основних засад судочинства є змагальність сторін та свобода в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості. 
Розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості. Суд розглядає адміністративні справи не інакше як за позовною заявою, поданою відповідно до цього Кодексу, в межах позовних вимог.
Суд може вийти за межі позовних вимог, якщо це необхідно для ефективного захисту прав, свобод, інтересів людини і громадянина, інших суб`єктів у сфері публічно-правових відносин від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.
Статтею 72 КАС України визначено, що доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків.
Відповідно до ч. 1 та 2 ст. 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача. 
Під час розгляду справи по суті судом встановлено порушення відповідачем вищезазначених критеріїв в частині застосування до позивача штрафу у розмірі 37727,74 грн, тому позов в цій частині підлягає до задоволенню.
Разом з тим, суд відмовляє в задоволення позову в частині застосування до позивача оскаржуваним податковим повідомленням-рішення штрафу в розмірі 1350,00 грн, оскільки податкова накладна № 104 від 07.12.2023 була направлена на реєстрацію 16.01.2024 о 21.27 год. Документ доставлено до центрального рівня ДПС України 17.01.2024 о 08:12:26 год.

Стосовно розподілу судових витрат, суд зазначає наступне.
Відповідно до ч. 1 ст. 139 КАС України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.
При частковому задоволенні позову судові витрати покладаються на обидві сторони пропорційно до розміру задоволених позовних вимог. При цьому суд не включає до складу судових витрат, які підлягають розподілу між сторонами, витрати суб`єкта владних повноважень на правничу допомогу адвоката та сплату судового збору (ч. 3 ст. 139 КАС України).
З матеріалів справи видно, що за подання вказаного позову позивачем понесено судові витрати (судовий збір) у розмірі 3028,00 грн.
Враховуючи рішення суду про часткове задоволення позовних вимог, а також те, що у справі міститься документальне підтвердження сплати позивачем судового збору у розмірі 3028,00 грн, суд вважає за необхідне розподілити судові витрати позивача, який не є суб`єктом владних повноважень, пропорційно до задоволеної частини позовних вимог. 
Відтак, стягненню на користь позивача підлягають судові витрати (судовий збір) у розмірі 1514,00 грн за рахунок бюджетних асигнувань відповідача.

На підставі вищенаведеного, керуючись ст. ст. 72, 73, 77, 90, 139, 241-243, 246 КАС України, суд, -

В И Р І Ш И В:
1. Адміністративний позов задовольнити частково. 
2. Визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення - рішення Головного управління ДПС у Чернівецькій області від 20.03.2024 № 000002677/Ж10/24-13-04-09 в частині застосування штрафу у сумі 37727,74 грн. 
3. Стягнути на користь товариства з обмеженою відповідальністю «Торговий Дім - Євро Нафта» судові витрати (судовий збір) в сумі 1514,00 грн за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління ДПС у Чернівецькій області.
4. В іншій частині позовних вимог відмовити.

Згідно ст. 255 КАС України рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. 
У відповідності до ст. ст. 293, 295 КАС України рішення суду першої інстанції може бути оскаржене в апеляційному порядку до Сьомого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Повне найменування сторін:
позивач - товариство з обмеженою відповідальністю «Торговий Дім - Євро Нафта» (вул. Галицький шлях, буд. 46-Л, м. Чернівці, ЄДРПОУ 43631106);
відповідач - Головне управління ДПС у Чернівецькій області (вул. Героїв Майдану, 200 - А, м. Чернівці, 58013, код ЄДРПОУ 44057187). 

Суддя В.К. Левицький