ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ЛЬВІВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
79014, місто Львів, вулиця Личаківська, 128
РІШЕННЯ
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
03.06.2026 Справа № 914/816/26 
м. Львів
За позовом: Державного підприємства Міністерства оборони України «Агенція оборонних закупівель», м.Київ
до відповідача: Товариства з обмеженою відповідальністю «Денаві», м.Новий Розділ Львівської області
про: стягнення 398544,00 грн штрафних санкцій 
Суддя Олена ЩИГЕЛЬСЬКА
Секретар с/з Надія ВАШКЕВИЧ
Представники сторін:
від позивача: Чередниченко О.С. - представник (в режимі ВКЗ);
від відповідача: Шаламова О.В. – представник (в режимі ВКЗ);

1. ІСТОРІЯ РОЗГЛЯДУ СПРАВИ.
2. Державне підприємство Міністерства оборони України «Агенція оборонних закупівель» звернулось до Господарського суду Львівської області з позовом до Товариства з обмеженою відповідальністю «Денаві» про стягнення 398544,00 грн штрафних санкцій, з яких: 295182,00 грн пені та 103362,00 грн штрафу.
3. Ухвалою суду від 23.03.2026 року позовну заяву прийнято до розгляду, відкрито провадження у справі, підготовче засідання призначено на 22.04.2026 о 10:30 год.
4. 25.03.2026 через систему «Електронний Суд» надійшла заява (вх. №8498/26), в якій представник Державного підприємства Міністерства оборони України «Агенція оборонних закупівель» Барабаш Марина Юріївна, просить забезпечити можливість участі у підготовчому засіданні призначеному на 22.04.2026 о 10:30 год у справі № 914/816/26 в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів через підсистему відеоконференцзв`язку vkz.court.gov.ua. Ухвалою суду від 25.03.2026 заяву представника позивача задоволено.
5. 06.04.2026 через систему «Електронний Суд» надійшов відзив на позовну заяву (вх. №9691/26).
6. 10.04.2026 через систему «Електронний Суд» надійшла відповідь на відзив (вх. №10200/26).
7. 16.04.2026 через систему «Електронний Суд» надійшла заява (вх. №10694/26), в якій представник Товариства з обмеженою відповідальністю «Денаві» адвокат Шаламова Олена Валеріївна, просить забезпечити можливість участі у підготовчому засіданні призначеному на 22.04.2026 о 10:30 год та всіх наступних судових засіданнях у справі № 914/816/26 в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів через підсистему відеоконференцзв`язку vkz.court.gov.ua. Ухвалою суду від 16.04.2026 заяву представника відповідача задоволено.
8. Ухвалою суду від 22.04.2026 закрито підготовче провадження та призначено справу до розгляду по суті на 27.05.2026.
9. 01.05.2026 через систему «Електронний Суд» надійшла заява (вх. №12328/26), в якій представник Державного підприємства Міністерства оборони України «Агенція оборонних закупівель» - Барабаш Марина Юріївна, просить забезпечити можливість участі у судовому засіданні призначеному на 27.05.2026 о 10:30 год у справі № 914/816/26 в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів через підсистему відеоконференцзв`язку vkz.court.gov.ua. Ухвалою суду від 12.05.2026 заяву задоволено.
10. В судовому засіданні 27.05.2026 суд перейшов до стадії оголошення рішення та оголосив перерву до 03.06.2026 для проголошення рішення у даній справі.
11. 27.05.2026 через систему «Електронний Суд» надійшла заява (вх. №15124/26), в якій представник Державного підприємства Міністерства оборони України «Агенція оборонних закупівель» - ОСОБА_1, просить забезпечити можливість участі у судовому засіданні призначеному на 03.06.2026 о 09:25 год у справі № 914/816/26 в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів через підсистему відеоконференцзв`язку vkz.court.gov.ua. Ухвалою суду від 29.05.2026 заяву задоволено.
12. В судове засідання 03.06.2026 з`явився представник позивача, підтримує позовні вимоги повністю, заперечує проти зменшення розміру штрафних санкцій.
13. Представник відповідача в судове засідання 03.06.2026 з`явився представник відповідача, не заперечує щодо позовних вимог, просить зменшити штрафні санкції .
14. В судовому засіданні 03.06.2026 оголошено вступну та резолютивну частини рішення.
15. АРГУМЕНТИ СТОРІН.
16. Аргументи позивача. 
17. Позовні вимоги мотивовані неналежним виконанням відповідачем умов державного контракту про закупівлю від 06.06.2024 №247/06-24-РМ в частині своєчасної поставки товару, а саме до 31.07.2024. 
18. За порушення строків поставки товарів позивачем нараховано 295182,00 грн пені та 103362,00 грн штрафу на підставі п.8.2 контракту.
19. Аргументи відповідача.
20. Відповідач у відзиві на позовну заяву погоджується, що поставка товару за державним контрактом (договором) про закупівлю №247/06-24- РМ від 06.06.2024 року (далі- Договір) відбулась із простроченням погоджених сторонами строків.
21. Просить зменшити розмір пені та штрафу на 50% обґрунтовуючи вимогу наступним.
22. Відповідач стверджує, що розуміючи неможливість поставки такої значної за обсягом партії товару первинно у визначені договором строки (до 30.06.2024), Відповідач звернувся до Позивача листом щодо продовження строків поставки товару до 30.08.2024 року (копія додається). Позивачем було погоджено продовження строків поставки товару, однак лише до 31.07.2024 року, про що сторони Договору уклали додаткову угоду, а заявка була Позивачем відкоригована.
23. Необхідність продовження строків поставки була обґрунтована затримкою в поставці тканини, необхідної для виготовлення товару. 
24. Відповідач зазначає, оскільки що вся партія товару має відповідати затвердженим контрольним зразкам, то до затвердження зразка розпочати виробництво партії товару неможливо, а проходження контролю у випробувальній лабораторії вимагала додаткового часу.
25. Незважаючи на те, що Відповідачем завчасно було замовлено тканину в кількості, необхідній для виготовлення партії товару, проте постачальник Відповідача поставив її двома частинами лише 17.07.2024 року та 22.07.2024 року (копії видаткових накладних додано). 
26. Відповідач стверджує, що попри намагання своєчасно виконати свої зобов?язання, проте попередня процедура випробувань тканини та готових зразків товару, а також необхідність їх затвердження Позивачем призвели до того, що така значна за обсягом партія товару не була виготовлена вчасно. 
27. Зазначає, що випробування сировини, необхідної для виготовлення товару, було завершено випробувальною лабораторією лише 02.08.2024 року (копія протоколу випробувань продукції додається). 
28. Надалі Відповідач оперативно виготовивши зразки товару, знову передав їх до випробувальної лабораторії і 05.08.2024 року отримав готовий протокол випробувань (копія додається) для подальшої передачі зразків Позивачу.
29. Контрольні зразки товару були затверджені Позивачем 12.08.2024 року і Відповідач негайно приступив до виготовлення партії товару, що відбулося вже поза межами визначеного строку поставки.
30. В результаті, Відповідач повністю виконав свої зобов?язання, поставивши весь обсяг товару, замовлений Позивачем. Товар було прийнято Позивачем без зауважень щодо якості.
31. Відповідач стверджує, що стягнення штрафних санкцій з Відповідача та безумовна необхідність виконувати рішення суду спричинить для Позивача вимушені затримки у виплаті заробітної плати та скорочення робочих місць в ситуації, коли більшість працівників, які багато втратили через військову агресію російської федерації та є внутрішньо переміщеними особами, можуть залишитися без засобів для існування. Відповідач всіма силами намагається зберегти робочі місця та надати працівникам можливість забезпечувати себе та свої родини, навіть, незважаючи на складні умови для ведення бізнесу, зокрема ракетні та дронові атаки ворога, відключення електроенергії, тощо.
32. За даними фінансової звітності малого підприємства за 2025 рік фінансовий результат Позивача станом на кінець 2025 року становить лише 232,4 тис. гривень, а поточні зобов?язання - 11 933,2 тис. гривень.
33. Відповідач стверджує, що ним було поставлено Позивачу товар у повному обсязі та належної якості. Прострочення поставки товару за Договором не є надмірно тривалим. 
34. Умови Договору не передбачають попередньої оплати за товар. Також Позивач не вказує про наявність збитків, спричинених простроченням Позивача. Крім того відповідач стверджує, що товар було прийнято без будь-яких претензій чи вимог зі сторони Позивача щодо якості, що свідчить не тільки про добросовісний характер дій Відповідача, а і про те, що заявлена Позивачем неустойка не виконує стимулюючу до виконання зобов?язання функцію, а носить виключно компенсаційний характер.
35. Враховуючи причини несвоєчасної поставки товару, добросовісну поведінку Відповідача та його майновий стан, факт повного виконання зобов?язання щодо поставки товару, а також з метою дотримання балансу інтересів сторін, Відповідач просить зменшити штрафні санкції на 50 %, а саме до суми 199 272,00 гривень.
36. Позиція позивача у відповіді на відзив.
37. Позивач вважає, що здійснення поставки Товару після спливу погодженого строку є виконанням уже існуючого договірного обов?язку Відповідача, а не обставиною,
яка виключає відповідальність за допущене прострочення.
38. Подальше виконання Договору після порушення строків саме по собі не може розцінюватися як виняткова обставина, що обґрунтовує поважність причин прострочення або є підставою для зменшення розміру штрафних санкцій.
39. Позивач вважає безпідставним необґрунтованими твердження Відповідача про те, що сплата неустойки є непомірним тягарем для підприємства, оскільки як вбачається з поданого балансу розмір доходу у відповідача за 2025 рік склав понад 68 мільйонів гривень.
40. Позивач зазначає, що під час виконання договору Відповідача було продовжено строк поставки товару на 31 день, що підтверджується змістом додаткової угоди.
41. Враховуючи положення п.8.2.1 договору, затримка товару понад 5 робочих днів вважається значною, про що відмовмо відповідачу як стороні договору.
42. Однак в порушення умов договору поставка товару відбулась з простроченням на 22 та 36 календарних дні відповідно після настання кінцевої дати. 
43. Позивач вважає твердження Відповідача про відсутність негативних наслідків прострочення безпідставнимита не враховують специфіку спірних правовідносин, пов?язаних із забезпеченням потреб оборони України в умовах воєнного стану.
44. Посилання на загальні обставини воєнного часу не можуть розглядатися як непередбачувані для Відповідача та не звільняють йсго від обов`язку належного виконання зобов`язань за Договором, укладеним у 2024 році.
45. Крім того на переконання позивача наведені відповідачем доводи не є винятковими обставинами у розумінні ст..551 ЦК України та не можуть підставою для зменшення розміру заявленої до стягнення неустойки..
46. ОБСТАВИНИ, ВСТАНОВЛЕНІ СУДОМ.
47. 06.06.2024 року державним підприємством Міністерства оборони України «Державний оператор тилу» (Замовник) та Товариством з обмеженою відповідальністю «ДЕНАВІ» (Постачальник) укладено державний контракт (договір) про закупівлю Nє 247/06-24- РМ (далі- Договір).
48. Відповідно до п. 1.1. Договору Постачальник зобов?язується поставити Замовнику Сумка-підсумок бойова А-30, Вид 5 (18920000-4: Сумки) (далі за текстом - Товар), найменування, перелік, характеристики, обсяг, код згідно з національним класифікатором ДК яких визначені в Специфікації (Додаток Nє1), а Замовник - прийняти та оплатити Товар в порядку та на умовах, визначених цим Договором.
49. Отримувачами Товару за Договором є Об?єднані центри забезпечення Міністерства оборони України, до яких здійснюється постачання Товару (далі -Отримувач) для / задоволення нагальних потреб функціонування держави, забезпечення оборони України, захисту безпеки населення та інтересів країни (п. 1.2. Договору).
50. Цей Договір виконується в рамках виконання бюджетної програми КПКВК 2101020 «Забезпечення діяльності Збройних Сил України, підготовка кадрів і військ, медичне забезпечення особового складу, ветеранів військової служби та членів їхніх сімей, ветеранів війни» відповідно до: Порядку використання державним підприємством Міністерства оборони України «Агенція закупівель у сфері оборони» коштів, передбачених у державному бюджеті для оборонних закупівель, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 3 листопада 2023 р. Nє 1142; наказу Міністерства оборони України від 02.12.2023 № 716/нм «Про уповноваження державного підприємства Міністерства оборони України «Державний оператор тилу» на виконання функції служби державного замовника у сфері оборони" (п. 1.4. Договору).
51. Відповідно до п. 4.1. Договору Постачальник зобов?язаний здійснити поставку Товару за цим Договором не пізніше строку, визначеного у Специфікації (Додаток Nє1), але у будь-якому випадку в строк, визначений Замовником у заявці на поставку, складеній Замовником за формою, визначеною у Додатку Nє2 до цього Договору (далі - заявка на поставку Товару).
52. Згідно п. 4.3. Договору заявка на поставку Товару подається Замовником Постачальнику засобами електронної пошти у порядку, визначеному цим Договором, протягом 10 (десяти) календарних днів з моменту укладення Договору.
53. Протягом 2 (двох) робочих днів після отримання заявки на поставку Товару Постачальник зобов?язаний підтвердити Замовнику свою готовність поставити Товар або, у разі, якщо строк поставки у заявці на поставку Товару є коротшим ніж строк поставки, визначений у Специфікації (Додаток Nє1), надати мотивоване звернення щодо зміни дати поставки Товару, вказаної Замовником у заявці на поставку Товару.
54. Таке підтвердження або мотивоване звернення направляються Замовнику засобами електронної пошти у порядку, визначеному цим Договором (п. 4.3.2. Договору).
55. Відповідно до п. 5 Специфікації, яка є Додатком №1 до Договору, кінцева дата, до якої здійснюється поставка (включно) 30.06.2024 року.
56. На виконання Договору Позивачем була оформлена та надіслана Постачальнику заявка №R000343 від 10.06.2024, відповідно до якої Постачальник зобов?язався поставити Сумка-підсумок бойова А-30, Вид 5 у загальній кількості 12 800 штук до 30.06.2024 року включно.
57. Заявка на поставку була надіслана своєчасно, за 14 календарних днів до дати поставки (згідно п. 4.3 Договору).
58. 05.07.2024 року між Сторонами було укладено Додаткову угоду №1 до Державного контракту (договору) про закупівлю №247/06-24-М від 06.06.2024 року, якою змінено кінцеву дату, до якої здійснюється поставка 31.07.2024 року
59. Заявка на поставку №R000343 була відкоригована і направлена Постачальнику. Строк поставки визначено до 31.07.2024 року.
60. Відповідач поставив Позивачу товар на підставі актів приймання-передачі: №214 від 22.08.2024 на загальну суму 2 056 200,00 грн.; №236 від 05.09.2024 на загальну суму 1 476 600,00 грн.
61. Заперечень (звернень) від Постачальника щодо строків (умов) поставки за Заявкою в порядку п. 4.3.2. Договору на адресу Замовника не надходило.
62. Відповідно до п. 8.2 Договору у разі порушення строку поставки, не передачу (несвоєчасну передачу, повернення з підстав, встановлених цим Договором) Товару, Постачальник сплачує Замовнику пеню у розмірі 0,3 (нуль цілих три десятих) відсотка від ціни Товару, строк поставки якого порушено, за кожний день прострочення або ціни не переданого несвоєчасно переданого, повернутого) Товару за кожний день затримки передачі. Пеня нараховується протягом строку порушення виконання зобов`язань за Договором за кожен повний день прострочення виконання таких зобов`язань, включаючи день виконання порушеного зобов`язання порушення строку поставки Товару понад 30 (тридцять) календарних днів додатково сплачується штраф у розмірі 7 (сім) відсотків від ціни Товару, строк поставки якого порушено. При цьому, відібрані зразки партії Товару для проведення лабораторних випробувань не вважаються непоставленими (неприйнятими). 
63. Згідно п. 8.2.1. Договору Замовник залишає за собою право не нараховувати штрафні санкції, передбачені п. 8.2. Договору протягом 5 (п?яти) робочих днів з дня кінцевої дати поставки Товару, передбаченої у Заявці на поставку Товару складеній Замовником за формою, визначеною у Додатку Nє2 до цього Договору та Специфікації (Додаток Nє1) до Договору. У разі прострочення поставки Товару, понад 5 (п?ять) робочих днів від дати поставки вказаної в Заявці на поставку Товару, штрафні санкції, передбачені п.8.2. Договору нараховуються Замовником з першого дня прострочення виконання зобов`язань.
64. Замовником на адресу Постачальника було направлено претензію щодо сплати неустойки за вих. №2165/06/2149-2024 від 13.12.2024, якою нараховано суму штрафних санкцій у розмірі 398 544,00 грн. за несвоєчасну поставку Товару.
65. На переконання позивача оскільки Товар був поставлений з порушенням строку, то у відповідності до п. 8.2 Договору Постачальник зобов?язаний сплатити пеню та штраф.
66. По Акту №214 від 22.08.2024 року позивачем нараховано пеню у розмірі 135709,20 грн від суми поставленого товару 2056200 грн за 22 календарні дні прострочення.
67. По Акту №236 від 05.09.2024 року позивачем нараховано пеню у розмірі 159472,80 грн від суми поставленого товару 14766000 грн за 36 календарних днів прострочення.
68. Крім того, за прострочення поставки товару за актом №236 від 05.09.2024 року більше 30 календарних днів позивачем нараховано штраф у розмірі 103362,00 грн (14766000*7%).
69. Окрім того, матеріалами справи підтверджується, що наказом Міністерства оборони України № 281 від 02.05.2025 реорганізовано юридичну особу - Державне підприємство Міністерства оборони України «Державний оператор тилу», ідентифікаційний код юридичної особи - 44830311, шляхом приєднання до Державного підприємства Міністерства оборони України «Агенція оборонних закупівель», ідентифікаційний код юридичної особи - 44725823; визнано Державне підприємство Міністерства оборони України «Агенція оборонних закупівель» правонаступником усіх прав та обов`язків Державного підприємства Міністерства оборони України «Державний оператор тилу».
70. Наказом Міністерства оборони України № 647 від 30.09.2025 внесено зміни до наказу Міністерства оборони України № 281 від 02.05.2025, якими продовжено строк завершення заходів з реорганізації Державного підприємства Міністерства оборони України «Державний оператор тилу» до 31 грудня 2025 року.
71. Наказом Міністерства оборони України № 7/нм від 06.01.2026 затверджено передавальний акт приймання-передачі справ, документів та майна Державного підприємства Міністерства оборони України «Державний оператор тилу» (ідентифікаційний код юридичної особи - 44830311) його правонаступнику - Державному підприємству Міністерства оборони України «Агенція оборонних закупівель» (ідентифікаційний код юридичної особи - 44725823).

72. ОЦІНКА СУДУ.
73. Згідно з пунктом 1 частини 2 статті 11 Цивільного кодексу України підставами виникнення цивільних прав та обов`язків є, зокрема, договори та інші правочини.
74. Відповідно до частини 1 статті 509 Цивільного кодексу України зобов`язанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов`язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматися від певної дії, а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку.
75. Частина 1 статті 626 Цивільного кодексу України визначає, що договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків.
76. Згідно з частиною 1 статті 628 Цивільного кодексу України зміст договору становлять умови (пункти), визначені на розсуд сторін і погоджені ними, та умови, які є обов`язковими відповідно до актів цивільного законодавства.
77. Укладений між сторонами Договір, з огляду на встановлений статтею 204 Цивільного кодексу України принцип правомірності правочину, є належною підставою, у розумінні статті 11 Цивільного кодексу України, для виникнення у позивача та відповідача взаємних цивільних прав та обов`язків, та за своєю правовою природою є договором поставки, який підпадає під правове регулювання Глави 54 Цивільного кодексу України.
78. Відповідно до частин 1, 2 статті 712 Цивільного кодексу України за договором поставки продавець (постачальник), який здійснює підприємницьку діяльність, зобов`язується передати у встановлений строк (строки) товар у власність покупця для використання його у підприємницькій діяльності або в інших цілях, не пов`язаних з особистим, сімейним, домашнім або іншим подібним використанням, а покупець зобов`язується прийняти товар і сплатити за нього певну грошову суму. До договору поставки застосовуються загальні положення про купівлю-продаж, якщо інше не встановлено договором, законом або не випливає з характеру відносин сторін.
79. Статтею 655 Цивільного кодексу України передбачено, що за договором купівлі-продажу одна сторона (продавець) передає або зобов`язується передати майно (товар) у власність другій стороні (покупцеві), а покупець приймає або зобов`язується прийняти майно (товар) і сплатити за нього певну грошову суму.
80. Згідно зі статтею 663 Цивільного кодексу України продавець зобов`язаний передати товар покупцеві у строк, встановлений договором купівлі-продажу, а якщо зміст договору не дає змоги визначити цей строк, - відповідно до положень статті 530 цього Кодексу.
81. У відповідності до частини 1 статті 664 Цивільного кодексу України обов`язок продавця передати товар покупцеві вважається виконаним у момент: 1) вручення товару покупцеві, якщо договором встановлений обов`язок продавця доставити товар; 2) надання товару в розпорядження покупця, якщо товар має бути переданий покупцеві за місцезнаходженням товару. Договором купівлі-продажу може бути встановлений інший момент виконання продавцем обов`язку передати товар.
82. Згідно з частиною 1 статті 530 Цивільного кодексу України якщо у зобов`язанні встановлений строк (термін) його виконання, то воно підлягає виконанню у цей строк (термін).
83. З огляду на погоджені сторонами у пункті 4.1 Договору, пункті 5 специфікації, що є додатком № 1 до Договору (в редакції додаткової угоди № 1 від 05.07.2024 до Договору) умови поставки та зміст заявки на поставку № R000343 від 05.07.2024 відповідач повинен був поставити 12800 одиниць товару до 31.07.2024 включно.
84. Як встановлено судом, поставку 7450 одиниць відповідач прострочив на 22 календарні дні, про що свідчить акт приймання товару № 214 від 22.08.2024, а поставку решти 5350 одиниць відповідач прострочив на 36 календарних днів, що підтверджується актом приймання товару № 236 від 05.09.2024.
85. Договір, відповідно до статті 629 Цивільного кодексу України, є обов`язковим для виконання сторонами.
86. За приписом частини 1 статті 526 Цивільного кодексу України зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться.
87. Одностороння відмова від зобов`язання або одностороння зміна його умов не допускається, якщо інше не встановлено договором або законом (частина 1 статті 525 Цивільного кодексу України).
88. Статтею 610 Цивільного кодексу України визначено, що порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання).
89. Як встановлено частиною 1 статті 611 Цивільного кодексу України, у разі порушення зобов`язань настають правові наслідки, встановлені договором або законом, зокрема, сплата неустойки.
90. Боржник вважається таким, що прострочив, якщо він не приступив до виконання зобов`язання або не виконав його у строк, встановлений договором або законом (частина 1 статті 612 Цивільного кодексу України).
91. За змістом статті 549 Цивільного кодексу України неустойкою (штрафом, пенею) є грошова сума або інше майно, які боржник повинен передати кредиторові у разі порушення боржником зобов`язання. Штрафом є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми невиконаного або неналежно виконаного зобов`язання. Пенею є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми несвоєчасно виконаного грошового зобов`язання за кожен день прострочення виконання.
92. За приписами частин 1, 2 статті 551 Цивільного кодексу України предметом неустойки може бути грошова сума, рухоме і нерухоме майно. Якщо предметом неустойки є грошова сума, її розмір встановлюється договором або актом цивільного законодавства.
93. Відповідно до п. 8.2 Договору у разі порушення строку поставки, не передачу (несвоєчасну передачу, повернення з підстав, встановлених цим Договором) Товару, Постачальник сплачує Замовнику пеню у розмірі 0,3 (нуль цілих три десятих) відсотка від ціни Товару, строк поставки якого порушено, за кожний день прострочення або ціни не переданого несвоєчасно переданого, повернутого) Товару за кожний день затримки передачі. Пеня нараховується протягом строку порушення виконання зобов`язань за Договором за кожен повний день прострочення виконання таких зобов`язань, включаючи день виконання порушеного зобов`язання порушення строку поставки Товару понад 30 (тридцять) календарних днів додатково сплачується штраф у розмірі 7 (сім) відсотків від ціни Товару, строк поставки якого порушено. При цьому, відібрані зразки партії Товару для проведення лабораторних випробувань не вважаються непоставленими (неприйнятими). 
94. Щодо переходу права вимоги від державним підприємством Міністерства оборони України «Державний оператор тилу» до Державному підприємству Міністерства оборони України «Агенція оборонних закупівель».
95. Частиною 1 статті 104 Цивільного кодексу України передбачено, що юридична особа припиняється в результаті реорганізації (злиття, приєднання, поділу, перетворення) або ліквідації. У разі реорганізації юридичних осіб майно, права та обов`язки переходять до правонаступників.
96. Згідно з частинами 2, 3 статті 107 Цивільного кодексу України після закінчення строку для пред`явлення вимог кредиторами та задоволення чи відхилення цих вимог комісія з припинення юридичної особи складає передавальний акт (у разі злиття, приєднання або перетворення) або розподільчий баланс (у разі поділу), який має містити положення про правонаступництво щодо майна, прав та обов`язків юридичної особи, що припиняється шляхом поділу, стосовно всіх її кредиторів та боржників, включаючи зобов`язання, які оспорюються сторонами. Передавальний акт та розподільчий баланс затверджуються учасниками юридичної особи або органом, який прийняв рішення про її припинення, крім випадків, встановлених законом.
97. Верховний Суд у складі Об`єднаної палати Касаційного цивільного суду у постанові від 14.09.2020 у справі № 296/443/16-ц дійшов висновку про те, що у статтях 104 Цивільного кодексу України та 107 Цивільного кодексу України не визначається момент переходу прав та обов`язків від юридичної особи, яка припиняється шляхом приєднання. Такий момент не може пов`язуватися із внесенням запису до державного реєстру про припинення юридичної особи, яка приєднується. При реорганізації шляхом приєднання немає значення, чи вказано в передавальному акті про правонаступництво щодо певного майна, прав чи обов`язків. Внаслідок приєднання правонаступником є лише одна особа і будь-який розподіл прав та обов`язків при такому виді реорганізації неможливий.
98. Передавальний акт та розподільчий баланс, які затверджуються учасниками юридичної особи або органом, який прийняв рішення про її припинення (стаття 107 Цивільного кодексу України) і є підтвердженням факту та допустимим доказом переходу прав та обов`язків юридичної особи, яка припиняється шляхом приєднання до іншої юридичної особи (постанова Верховного Суду від 08.02.2023 у справі № 910/16900/19).
99. З огляду на зазначене та враховуючи накази Міністерства оборони України про реорганізацію, про затвердження передавального акта, Державне підприємство Міністерства оборони України «Агенція оборонних закупівель» є правонаступником усього майна, усіх прав та обов`язків Державного підприємства Міністерства оборони України «Державний оператор тилу».
100. З огляду на викладене, оскільки неналежне виконання відповідачем зобов`язання за Договором підтверджується матеріалами справи, обставин, які є підставою для звільнення відповідача від відповідальності, не наведено, позовні вимоги про стягнення з відповідача пені та штрафу, нарахованої на підставі пункту 8.2 Договору за прострочення виконання зобов`язання, визнається судом обґрунтованою.
101. Суд враховує, що підпунктом 8.2.1 пункту 8.2 Договору передбачено, що замовник залишає за собою право не нараховувати штрафні санкції, передбачені пунктом 8.2 Договору протягом 5 (п`яти) робочих днів з дня кінцевої дати поставки товару, передбаченої у заявці на поставку товару складеній замовником за формою, визначеною у додатку № 2 до цього Договору та специфікації (додаток № 1) до Договору. У разі прострочення поставки Товару, понад 5 (п?ять) робочих днів від дати поставки вказаної в Заявці на поставку Товару, штрафні санкції, передбачені п.8.2. Договору нараховуються Замовником з першого дня прострочення виконання зобов`язань.
102. У даному випадку застосування договірної неустойки постає в залежність від розсуду саме замовника, а не суду, тому підстав для звільнення відповідача від відповідальності на підставі цього положення Договору суд не вбачає.
103. Перевіривши наданий позивачем розрахунок пені в розмірі 295182,00 грн та 103362,00 грн штрафу , суд встановив, що такі проведено правильно.
104. Щодо заявленого відповідачем клопотання про зменшення пені та штрафу на 50%, суд зазначає наступне.
105. Частиною 3 статті 551 Цивільного кодексу України передбачено, що розмір неустойки може бути зменшений за рішенням суду, якщо він значно перевищує розмір збитків, та за наявності інших обставин, які мають істотне значення.
106. Відповідно до усталеної практики Верховного Суду, вирішення питання про зменшення неустойки та розмір, до якого вона підлягає зменшенню, закон відносить на розсуд суду. Господарський суд, оцінивши надані сторонами докази та обставини справи у їх сукупності, на власний розсуд вирішує питання про наявність або відсутність у кожному конкретному випадку обставин, за яких можливе зменшення неустойки. При застосуванні правил про зменшення неустойки суди не мають якогось усталеного механізму, потрібно оцінювати обставини та наслідки порушення зобов`язання на предмет наявності виняткових обставин на стороні боржника в кожному окремому випадку.
107. Висновок суду щодо необхідності зменшення розміру неустойки, яка підлягає стягненню з відповідача, повинен ґрунтуватися, крім викладеного, на загальних засадах цивільного законодавства, якими є, зокрема, справедливість, добросовісність та розумність (пункт 6 частини 1 статті 3 Цивільного кодексу України).
108. За змістом статей 546, 549 Цивільного кодексу України неустойка має подвійну правову природу, є водночас способом забезпечення виконання зобов`язання та мірою відповідальності за порушення виконання зобов`язання, завданням якого є захист прав та інтересів кредитора у разі порушення зобов`язання боржником.
109. Завданням неустойки як способу забезпечення виконання зобов`язання та міри відповідальності є одночасно дисциплінування боржника (спонукання до належного виконання зобов`язання) та захист майнових прав та інтересів кредитора у разі порушення зобов`язання шляхом компенсації можливих втрат, у тому числі у вигляді недосягнення очікуваних результатів господарської діяльності внаслідок порушення зобов`язання.
110. Метою застосування неустойки є, в першу чергу, захист інтересів кредитора, а не застосування до боржника заходів, які при цьому можуть призвести до настання негативних наслідків для нього, як суб`єкта господарської діяльності.
111. При цьому, згідно з частиною 1 статті 550 Цивільного кодексу України право на неустойку виникає незалежно від наявності у кредитора збитків, завданих невиконанням або неналежним виконанням зобов`язання.
112. Зі змісту наведених норм вбачається, що при вирішенні питання про можливість зменшення неустойки, суд має дати належну оцінку правовідносинам сторін з точки зору винятковості випадку.
113. У постанові Верховного Суду у складі суддів об`єднаної палати Касаційного господарського суду від 19.01.2024 у справі № 911/2269/22 викладено узагальнюючий висновок щодо визначення підстав для зменшення розміру неустойки, нарахованої за порушення зобов`язання, відповідно до якого чинники, якими обґрунтовані конкретні умови про неустойку: обставини (їх сукупність), що є підставою для застосування неустойки за порушення зобов`язань, її розмір; і обставини (їх сукупність), що є підставою зменшення судом неустойки, у кожних конкретних правовідносинах (справах) мають індивідуальний характер. А тому і розмір неустойки, до якого суд її зменшує (на 90 %, 70 % чи 50 % тощо), у кожних конкретно взятих правовідносинах (справах) також має індивідуально-оціночний характер, оскільки цей розмір (частина або процент, на які зменшується неустойка), який обумовлюється встановленими та оціненими судом обставинами у конкретних правовідносинах, визначається судом у межах дискреційних повноважень, наданих суду відповідно до положень частини першої, другої статті 233 Господарського кодексу України та частини третьої статті 551 Цивільного кодексу України, тобто у межах судового розсуду.
114. Таким чином, в питаннях підстав для зменшення розміру неустойки правовідносини у кожному спорі про її стягнення є відмінними, оскільки кожного разу суд, застосовуючи дискрецію для вирішення цього питання, виходить з конкретних обставин, якими обумовлене зменшення штрафних санкцій, які водночас мають узгоджуватись з положеннями статті 233 Господарського кодексу України і частини третьої статті 551 Цивільного кодексу України, а також досліджуватись та оцінюватись судом в порядку статей 86, 210, 237 Господарського процесуального кодексу України.
115. У зв`язку з викладеним, Верховний Суд у складі суддів об`єднаної палати Касаційного господарського суду зазначив, що індивідуальний характер підстав, якими у конкретних правовідносинах обумовлюється зменшення судом розміру неустойки (що підлягає стягненню за порушення зобов`язання), а також дискреційний характер визначення судом розміру, до якого суд її зменшує, зумовлюють висновок про відсутність універсального максимального і мінімального розміру неустойки, на який її може бути зменшено, що водночас вимагає, щоб цей розмір відповідав принципам верховенства права.
116. За загальним правилом, у вирішенні питання про зменшення розміру заявленої до стягнення неустойки суд, зокрема, бере до уваги ступінь виконання основного зобов`язання, поважність причин несвоєчасного виконання відповідачем зобов`язання, поведінку відповідача, яка свідчить про вжиття ним всіх можливих заходів до виконання зобов`язання, а також співвідношення розміру заборгованості боржника та розміру неустойки.
117. Як на підставу для зменшення пені та штрафу відповідач посилається на виконання Договору в цілому, тобто поставку всього обумовленого Договором обсягу товару, відсутність збитків у позивача внаслідок прострочення у тому числі оскільки сторони визначили оплату після поставки, незначне прострочення 22 та 36 днів відповідно, а також здійснення поставки товару в умовах військової агресії Російської Федерації проти України та її наслідків у виді логістичних проблем.
118. Оцінивши наведені доводи, суд погоджується із позивачем та вважає, що відповідач не довів наявність виключних обставин, які б надавали суду підстави зменшити розмір пені.
119. Суд відзначає, що відповідач не надав доказів та не обгрунтував наявність причинно-наслідкових зв`язків між введенням 24.02.2022 в Україні воєнного стану та неможливістю вчасно виконати свої зобов`язання за Договором, беручи до уваги те, що Договір було укладено після введення в Україні воєнного стану та настання інших обставин, на які посилається відповідач, а відтак відповідач мав усвідомлювати умови, в яких він буде виконуватись, розумно оцінювати можливість виконання зобов`язань в узгоджені сторонами терміни.
120. Більше того, суд вважає за необхідне звернути увагу, що позивач врахував прохання відповідача щодо неможливості виконання зобов`язань щодо поставки товару у строк до 30.06.2024 (первинно визначений у договорі), та погодився укласти додаткову угоду про продовження строку поставки товару до 31.07.2024. Однак, відповідач все рівно допустив прострочення поставки товару в обумовлені строки. 
121. Також суд знаходить слушним посилання позивача на правову позицію Верховного Суду, викладену в постанові від 15.06.2022 у cправі № 922/2141/21, згідно з якою у правовідносинах, де сторона використовує результати отриманого за договором не з комерційним інтересом, а на виконання покладених на неї повноважень, може бути враховано й вплив прострочення виконання на відносини, що пов`язані з відповідним договором.
122. В аспекті викладеного позивач обґрунтовано зауважує, що згідно з умовами Договору товар поставлявся для забезпечення потреб оборони України та належного матеріального забезпечення військових формувань в умовах воєнного стану. Отже, прострочення поставки такого товару має значення не лише з погляду формального порушення строків виконання господарського зобов`язання, але й з огляду на суспільну важливість та оборонне призначення закупівлі.
123. При цьому суд відзначає, що з огляду на ціну Договору заявлений розмір пені та штрафу не є надмірним для відповідача і є адекватним вчиненому порушенню.
124. Суд наголошує, що зменшення розміру штрафних санкцій не є обов`язком суду, а є його правом, яке може бути реалізоване судом виключно у виняткових випадках.
125. З огляду на вищенаведене, суд дійшов висновку про відсутність правових підстав для зменшення розміру пені, нарахованої за прострочення виконання відповідачем свого зобов`язання за Договором, оскільки, як вже було зазначено вище, зобов`язання повинні виконуватись належним чином.
126. Відповідно до частин 3, 4 статті 13 Господарського процесуального кодексу України кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених законом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних з вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.
127. Приписами статей 76, 77 Господарського процесуального кодексу України визначено, що належними є докази, на підставі яких можна встановити обставини, які входять в предмет доказування. Обставини, які відповідно до законодавства повинні бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування.
128. Частинами 1, 2 статті 86 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також вірогідність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.
129. З огляду на вищевикладене, дослідивши всі обставини справи, перевіривши їх наявними доказами, судом встановлено обґрунтованість заявленого позову, відтак до стягнення з відповідача на користь позивача підлягає 295182,00 грн пені та 103362,00 грн штрафу.

130. СУДОВІ ВИТРАТИ
131. Згідно п. 2 ч. 1 ст. 129 ГПК України, судовий збір в розмірі 4782,53 грн покладається на відповідача в повному обсязі.
Керуючись ст. ст. 13, 74, 76, 77, 78, 86, 129, 233-241 Господарського процесуального кодексу України, суд

ВИРІШИВ:

1. Позов задовольнити повністю.
2. Стягнути з Товариства з обмеженою відповідальністю «Денаві» (81652, Львівська область, Стрийський район, місто Новий Розділ, проспект Шевченка, будинок 9-В, код ЄДРПОУ 41367899) на користь Державного підприємства Міністерства оборони України «Агенція оборонних закупівель» (04074, м. Київ, вул. Автозаводська, буд. 2; код ЄДРПОУ 44725823) штрафні санкції у розмірі 398544,00 грн, з яких: 295182,00 грн пені, 103362,0 грн штрафу, а також 4782,53 грн судового збору.
3. Наказ видати після набрання судовим рішенням законної сили в порядку ст. 327 ГПК України
Рішення набирає законної сили в порядку та строки, визначені статтею 241 ГПК України, та може бути оскаржено до Західного апеляційного господарського суду в порядку та строки, визначені статтями 256, 257 ГПК України.
Повний текст рішення складено та підписано 15.06.2026.

Суддя Щигельська О.І.