Справа № 309/712/26
Провадження № 2/309/359/26

Р І Ш Е Н Н Я
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И 
11 травня 2026 року         м. Хуст

Хустський районний суд Закарпатської області в складі:
головуючого судді: Кемінь В.Д.
за участю секретаря: Кальчевої Д.О.
розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Хуст цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору: Деснянський відділ державної реєстрації актів цивільного стану у місті Києві Київського міжрегіонального управління Міністерства юстиції України про оспорювання батьківства та виключення відомостей про батьківство з актового запису про народження
ВСТАНОВИВ:
ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до ОСОБА_2 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору: Деснянський відділ державної реєстрації актів цивільного стану у місті Києві Київського міжрегіонального управління Міністерства юстиції України про оспорювання батьківства та виключення відомостей про батьківство з актового запису про народження.
Свої позовні вимоги обґрунтовує тим, що з 18 лютого 2023 року перебував у шлюбі з ОСОБА_2 , зареєстрованому Деснянським відділом ДРАЦС у місті Києві Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції 9м.Київ). 
23 квітня 2023 відповідач народила сина ОСОБА_3 . Позивача було записано батьком дитини до ч.1 ст.122 СК України. Шлюбне життя з ОСОБА_2 не склалося. Рішенням Петропавлівського районного суду Дніпропетровської області від 01 грудня 2025 року шлюб між сторонами розірвано. У процесі зростання дитини позивач звернув увагу на відсутність зовнішньої схожості дитини з ним, а також з його матір`ю. У зв`язку з цим у позивача виникли обґрунтовані сумніви щодо свого біологічного батьківства. З метою з`ясування вказаної обставини, позивач звернувся до медичного центру «Мати і дитина» та замовив ДНК-тест на встановлення біологічного батьківства, за результатами якого біологічне батьківство передбачуваного батька ( ОСОБА_1 ) відносно дитини ( ОСОБА_3 ) виключено, ймовірність батьківства складає 0%. Вказаний ДНК-тест підтверджує відсутність кровного споріднення між позивачем та ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 . 
А тому, ОСОБА_1 вимушений звернутися з даним позовом до суду.
Вказаний позов надійшов до суду 24 лютого 2026 року.
Ухвалою Хустського районного суду Закарпатської області від 05.03.2026 відкрито провадження по справі в порядку загального позовного провадження та призначено підготовче судове засідання.
Ухвалою Хустського районного суду Закарпатської області від 23.04.2026 закрито підготовче судове засідання та призначено справу до судового розгляду по суті.
В судове засідання 11.05.2026 позивач не з`явився, представник позивача адвокат Руль М.І. подала до суду заяву про розгляд справи у їх відсутності, позовні вимоги підтримує та просить задовольнити.
Належним чином повідомлена відповідачка в судове засідання не з"явилася, представник відповідачки адвокат Буковецька Я.В. надала до суду письмову заяву, в якій позовні вимоги позивача підтримала, просила їх задовольнити та розглянути справу її відсутності та у відсутності відповідача.
Представник третьої особи Деснянського відділу державної реєстрації актів 
цивільного стану у місті Києві Київського міжрегіонального управління Міністерства юстиції України у судове засідання не з"явився, про місце та час розгляду справи повідомлений належним чином.
Згідно ч.3 ст.211 ЦПК України учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності.
Відповідно до ч.2 ст.247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.
Дослідивши наявні матеріали справи, суд приходить до переконання про те, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав.
Згідно ч.3 ст. 200 ЦПК України за результатами підготовчого провадження суд ухвалює рішення у випадку визнання позову відповідачем.
Як передбачено ч.4 ст. 206 ЦПК України, у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову. Якщо визнання відповідачем позову суперечить закону або порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, суд постановляє ухвалу про відмову у прийнятті визнання відповідачем позову і продовжує судовий розгляд.
Дослідивши письмові докази, суд приходить до висновку, що позов підлягає до задоволення з таких підстав.
Судом встановлено, що ОСОБА_1 та ОСОБА_2 року перебували у зареєстрованому шлюбі, який рішенням Петропавлівського районного суду Закарпатської області від 01 грудня 2025 року розірвано, справа № 188/823/25.
Згідно актового запису про народження дитини №514, здійсненого 28 квітня 2023 року Деснянським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у місті Києві Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ), батьком дитини записаний ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 .
Відповідно до результату дослідження ДНК на встановлення біологічного батьківства №1879 від 30.08.2024 року: біологічне батьківство передбачуваного батька ( ОСОБА_1 ) відносно дитини ( ОСОБА_3 ) виключено, ймовірність батьківства складає 0%.
Згідно зі ст. 121 СК України, права та обов`язки матері, батька і дитини ґрунтуються на походженні дитини від них, засвідченому органом державної реєстрації актів цивільного стану в порядку, встановленому статтями 122 та 125 цього Кодексу.
Відповідно до ч.1 ст.122 СК України, дитина, яка зачата і (або) народжена у шлюбі, походить від подружжя. Походження дитини від подружжя визначається на підставі Свідоцтва про шлюб та документа закладу охорони здоров`я про народження дружиною дитини.
Згідно зі ст. 136 СК України, особа, яка записана батьком дитини відповідно до статей 122, 124, 126 і 127 цього Кодексу, має право оспорити своє батьківство, пред`явивши позов про виключення запису про нього як батька з актового запису про народження дитини. У разі доведення відсутності кровного споріднення між особою, яка записана батьком, та дитиною, суд постановляє рішення про виключення відомостей про особу як батька дитини з актового запису про її народження. Оспорювання батьківства можливе лише після народження дитини і до досягнення нею повноліття. До вимоги чоловіка про виключення запису про нього як батька з актового запису про народження дитини позовна давність не застосовується.
Відповідно до п.2.13 Правил внесення змін до актових записів цивільного стану, їх поновлення та анулювання, затверджених наказом Міністерства юстиції України 12.01.2011 № 96/5, зареєстровано в Міністерстві юстиції України 14 січня 2011 за № 55/18793, підставою для внесення змін в актові записи цивільного стану є, зокрема, рішення суду про виключення відомостей про батька (матір) дитини з актового запису про народження.
Згідно з п.11 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 15 травня 2006 року N 3 «Про застосування судами окремих норм Сімейного кодексу України при розгляді справ щодо батьківства, материнства та стягнення аліментів", оспорити батьківство мають право особа, яка записана батьком дитини в Книзі реєстрації народжень (ст. 136 СК), - шляхом пред`явлення позову про виключення відомостей про неї як батька з актового запису про народження дитини, а також жінка, котра народила дитину в шлюбі (ст. 138 СК), - звернувшись із позовом про виключення із цього запису відомостей про її чоловіка як батька дитини. Предметом доказування в таких справах є відсутність кровного споріднення між особою, записаною батьком, і дитиною. У разі доведеності цієї обставини суд постановляє рішення про виключення оспорених відомостей з актового запису про народження дитини.
Як зазначено в ч. 1 ст. 4, ч. 1 ст. 5 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленим цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів, а суд, здійснюючи правосуддя, захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором.
Положеннями ч. 1 ст. 13 ЦПК України визначено, що суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.
Відповідно до статті 12 ЦПК України та згідно з ч.ч. 1, 5 та 6 ст. 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасникам справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.
Статтею 82 ЦПК України передбачені підстави звільнення від доказування, зокрема, в ч.1 зазначеної статті визначено, що обставини, які визнаються учасниками справи, не підлягають доказуванню, якщо суд не має обґрунтованого сумніву щодо достовірності цих обставин або добровільності їх визнання. Обставини, які визнаються учасниками справи, зазначаються в заявах по суті справи, поясненнях учасників справи, їхніх представників.
Європейський суд з прав людини вказав, що пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди давати обґрунтування своїх рішень, але це не може сприйматись як вимога надавати детальну відповідь на кожен аргумент. Межі цього обов`язку можуть бути різними залежно від характеру рішення. Крім того, необхідно брати до уваги, між іншим, різноманітність аргументів, які сторона може представити суду, та відмінності, які існують в державах - учасницях, з огляду на положення законодавства, традиції, юридичні висновки, викладення та формулювання рішень. (справа "Проніна проти України" №63566/00, пр.23, ЄСПЛ, від 18 липня 2006 р.).
Таким чином, виходячи із мети якнайкращого захисту інтересів дитини, враховуючи надані учасниками справи докази, в тому числі визнання відповідачем обставин, на яких ґрунтується позов ОСОБА_1 , зокрема визнання факту відсутності кровного споріднення між позивачем та дитиною, в достовірності якого у суду немає обґрунтованого сумніву, суд приходить до висновку про наявність підстав для задоволення позовних вимог та виключення відомостей про ОСОБА_1 , як про батька з актового запису про народження ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .
Позивач не просив про стягнення із відповідачки сплаченого судового збору, а тому підстав для його стягнення, не має.
Крім того, суд приймає до уваги ту обставину, що позов визнано відповідачем, і це визнання не суперечить вимогам закону, не порушує прав та інтересів інших осіб.
А як в ч.4 ст.206 ЦПК України, у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову.
На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 122,138 СК України, Постанови Пленуму Верховного Суду України від 15 травня 2006 року № 3 «Про застосування судами окремих норм Сімейного кодексу України при розгляді справ щодо батьківства, материнства та стягнення аліментів» ст. ст. 4, 12, 13, 76-81, 89, 141, 263-265,282, 288, 289, ЦПК України, суд,-

Ухвалив:
Позов ОСОБА_1 - задовольнити.
Виключити відомості про батька – ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , громадянина України, як про батька дитини, з актового запису про народження дитини ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , №514 від 28.04.2023 року, складеного Деснянським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у місті Києві Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Київ).
Рішення може бути оскаржено в апеляційному порядку до Закарпатського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня проголошення рішення.
Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.
У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя:         Кемінь В. Д.