КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД  	
Р І Ш Е Н Н Я
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
30 квітня 2026 року м. Київ справа №320/27180/24
Київський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Білоноженко М.А.,
за участі секретаря судового засідання –Маркович О.В.
представника позивача – Мельник О.В
представника відповідача – Черчелюк Д.О,
розглянувши у приміщені суду в м. Києві матеріали адміністративної справи 
за позовом Дочірнього підприємства «Київгазенерджт»
до Головного управління Державної податкової служби у м. Києві
про визнання протиправним та скасування податкового
повідомлення-рішення,-
ВСТАНОВИВ:
Дочірнє підприємство «Київгазенерджі» (01103, м. Київ, вул. Михайла Бойчука, 4б, код ЄДРПОУ 39835779) звернулось до Київського окружного адміністративного суду з позовом до Головного управління ДПС у м. Києві (04116, м. Київ, вул. Шолуденка, 33/19, код ЄДРПОУ 44116011), в якому просило суд визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення від 04.03.2024 №159320411.
В обґрунтування заявлених позовних вимог позивач зазначив, що за результатами проведення камеральної перевірки, відповідачем було встановлено порушення позивачем вимог пункту 201.10 статті 201 та пункту 89 підрозділу 2 розділу ХХ Перехідні положення ПК України, яке полягає в реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних розрахунку коригування, отриманого від постачальника, з порушенням термінів реєстрації. Зазначає, що саме продавець не виконав свого обов`язку щодо своєчасного надсилання розрахунку коригування до податкової накладної отримувачу, відтак штрафні санкції, передбачені п. 120-1.1 ст. 120-1 ПК України не можуть бути застосовані до позивача. Вважає, що винесене податкове повідомлення-рішення є протиправним і підлягає скасуванню.
Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 19.06.2024 (суддя Донець В.А) відкрито провадження в адміністративній справі за правилами загального позовного провадження, розпочато підготовку справи до судового розгляду та призначено підготовче засідання.
Відповідач, не погоджуючись із доводами позивача, надав відзив на позовну заяву, в якому вказав, що у програмному забезпеченні «M.E.Doc», скріншот на який посилається позивач, як на доказ несвоєчасності реєстрації розрахунку коригування, є власним програмним продуктом, а не інформацією, яка наявна в електронному кабінеті платника податків, адміністратором та розпорядником якого є Державна податкова служба України. Відтак, дата і час відправлення електронного звіту залежить від системних налаштувань дати та часу на комп`ютері або самому програмному продукті, в зв`язку із чим вказаний доказ не є належним і достатнім для підтвердження доводів позивача про своєчасність реєстрації розрахунку коригування. Просить у задоволенні позову відмовити.
Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 21.08.2024 закрито підготовче провадження у справі та призначено справу до судового розгляду по суті.
У зв`язку зі звільненням судді, в провадженні якого перебувала справа №320/27180/24, остання передана на повторний автоматизований розподіл між суддями, за результатами якого для розгляду справи визначено суддю Білоноженко М.А.
Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 17.03.2025 справу прийнято до свого провадження суддею Білоноженко М.А. Призначено справу до судового розгляду по суті спочатку у відкритому судовому засіданні.
Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 17.06.2025 закрито підготовче провадження по справі та призначено розгляд справи по суті.
В судовому засіданні 21.04.2026 суд перейшов на стадію виготовлення рішення.
Розглянувши подані документи і матеріали, з`ясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, судом встановлено наступне.
Дочірнє підприємство «Київгазенерджі» (далі-ДП «КГЕ») є постачальником природного газу та здійснює діяльність з надання послуг на відповідному ринку згідно ліцензії, виданої постановою Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг від 18.05.2017 № 674.
Між ДП «КГЕ» (Замовник) і ТОВ «Оператор газотранспортної системи України» (Оператор) було укладено договір транспортування природного газу № 1910000152, за яким Оператор ГТС надає ДП «КГЕ» послуги з транспортування природного газу.
У звітному газовому періоді - травні 2022 року Оператором ГТС за договором було оформлено акт № 05-2022-1910000152 від 31.05.2022 врегулювання щодобових небалансів за газовий місяць - травень 2022 року, складено і зареєстровано в Єдиному реєстрі податкових накладених податкову накладну № 2131 від 31.05.2022 на вартість обсягів негативних добових небалансів в сумі 180 022 184,99 грн., крім того ПДВ 20% - 36 004 436,98 грн., всього на загальну суму 216 026 621,97 грн.
29.07.2022 позивач отримав через інформаційну платформу від Оператора ГТС в електронній формі коригуючий акт № 05-2022-1910000152-07 від 04.07.2022 щодо врегулювання щодобових небалансів до акту № 05-2022-1910000152 від 31.05.2022, відповідно до якого вартість обсягів негативних добових небалансів ДП «КГЕ» у звітному газовому періоді - травень 2022 року зменшена на суму 179 995 040,89 грн., крім того ПДВ 20%-35 999 008,18 грн., всього на загальну суму 215 994 049,07 грн.
Позивач зазначає, що лише 15.08.2022 отримав з використанням програмного забезпечення "М.E.Doc" від Оператора ГТС (продавець) розрахунок коригування № 1512 від 04.07.2022 до податкової накладної № 2131від 31.05.2022 та в цей же день 15.08.2022 відправив розрахунок коригування до центрального рівня Державної податкової служби України.
В подальшому, на підставі п.п.20.1.4 п.20,1 ст.20 та п.75.1 ст. 75, в порядку п.76.3 ст.76 Податкового кодексу України від 02.12.2010 № 2755-VI зі змінами та доповненнями (далі -ПК України) Головним управлінням ДПС у м. Києві було проведено камеральну перевірку своєчасності реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування до накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних ДП "Київгазенерджі", виписаних у липні 2022.
Перевіркою встановлено порушення граничних строків реєстрації податкових накладних та розрахунків коригування до податкових накладних в ЄРПН, визначених п. 201.10 ст. 201, п.п. 69.2 п. 69 підрозділу 10 розділу ХХ «Перехідні положення» ПК України.
За результатами перевірки складено акт про результати камеральної перевірки № 9053/5/26-15-04-11-03/39835779 від 07.02.2024 та направлено платнику засобами поштового зв`язку рекомендованим листом з повідомленням про вручення. Згідно відмітки «Укрпошти» відправлення отримано 12.02.2024.
Позивачем були подані заперечення від 20.02.2024 вих. №36/01 (вх. Головного управління ДПС у м.Києві від 20.02.2024 № 18205/6) на акт про результати камеральної перевірки.
Головним управлінням ДПС у м. Києві за результатами розгляду заперечень позивача, висновки акту камеральної перевірки залишено без змін, а заперечення-без задоволення, про що підприємство було повідомлено листом від 04.03.2024 № 3234/i/26-15-04-11-08.
На підставі акту камеральної перевірки від 07.02.2024 № 9053/Ж5/26-15-04-11-03/39835779, відповідачем було винесено податкове повідомлення – рішення від 04.03.2024 № 159320411 на загальну суму штрафної санкції 3 599 900,82 грн.
Не погоджуючись із винесеним рішенням, 18.03.2024 позивач оскаржив його в адміністративному порядку до Державної податкової служби України.
Листом від 17.05.2024 №14613/6/99-00-06-03-01-06 Державна податкова служба України повідомила, що за результатами розгляду скарги податкове повідомлення-рішення від 04.03.2024 залишено без змін, а скаргу ДП «КГЕ» - без задоволення.
Вважаючи винесене податкове повідомлення-рішення протиправним, позивач звернувся до суду із даним позовом, при вирішенні якого суд виходить із наступного. 
Відносини, що виникають у сфері справляння податків і зборів, вичерпний перелік податків та зборів, що справляються в Україні, та порядок їх адміністрування, платників податків та зборів, їх права та обов`язки, компетенцію контролюючих органів, повноваження і обов`язки їх посадових осіб під час здійснення податкового контролю, а також відповідальність за порушення податкового законодавства регулює та визначає Податковий кодекс України від 02.12.2010 року №2755-VI (далі - ПК України).
Згідно з підпунктом 20.1.4 пункту 20.1 статті 20 ПК України контролюючі органи, визначені підпунктом 41.1.1 пункту 41.1 статті 41 цього Кодексу, мають право, серед іншого проводити відповідно до законодавства перевірки і звірки платників податків (крім Національного банку України), у тому числі після проведення процедур митного контролю та/або митного оформлення.
За змістом пункту 75.1 статті 75 ПК України визначено право контролюючих органів проводити камеральні, документальні (планові або позапланові; виїзні або невиїзні) та фактичні перевірки.
Приписами абзацу 2 підпункту 75.1.1 пункту 75.1 статті 75 ПК України визначено, що предметом камеральної перевірки може бути, зокрема, своєчасність реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних у Єдиному реєстрі податкових накладних виключно на підставі даних, що зберігаються (опрацьовуються) у відповідних інформаційних базах.
Відповідно до пункту 201.1 статті 201 ПК України на дату виникнення податкових зобов`язань платник податку зобов`язаний скласти податкову накладну в електронній формі з дотриманням умови щодо реєстрації у порядку, визначеному законодавством, кваліфікованого електронного підпису уповноваженої платником особи та зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних у встановлений цим Кодексом термін.
Згідно з пунктом 201.10 статті 201 ПК України при здійсненні операції з постачання товарів/послуг платник податку - продавець товарів/послуг зобов`язаний в установлені терміни скласти податкову накладну, зареєструвати її в ЄРПН та надати покупцю за його вимогою.
Датою та часом надання податкової накладної та/або розрахунку коригування в електронному вигляді до центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну податкову політику, є дата та час, зафіксовані у квитанції.
За змістом пункту 192.1 статті 192 ПК України якщо після постачання товарів/послуг здійснюється будь-яка зміна суми компенсації їх вартості, включаючи наступний за постачанням перегляд цін, перерахунок у випадках повернення товарів/послуг особі, яка їх надала, або при поверненні постачальником суми попередньої оплати товарів/послуг, суми податкових зобов`язань та податкового кредиту постачальника та отримувача підлягають відповідного коригуванню на підставі розрахунку коригування до податкової накладної, складеному в порядку, встановленому для податкових накладних, та зареєстрованому в Єдиному реєстрі податкових накладних (далі - ЄРПН).
Розрахунок коригування до податкової накладної не може бути зареєстрований в ЄРПН пізніше 1095 календарних днів з дати складання податкової накладної, до якої складений такий розрахунок коригування.
Розрахунок коригування, складений постачальником товарів/послуг до податкової накладної, яка складена на отримувача - платника податку, підлягає реєстрації в ЄРПН отримувачем (покупцем) товарів/послуг, якщо передбачається зменшення суми компенсації вартості товарів/послуг їх постачальнику, для чого постачальник надсилає складений розрахунок коригування отримувачу.
Пункт 120-1.1 статті 120-1 ПК України передбачає, що порушення платниками податку на додану вартість граничного строку, передбаченого статтею 201 цього Кодексу, для реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування до такої податкової накладної в Єдиному реєстрі податкових накладних (крім податкової накладної/розрахунку коригування, складеної на операції з постачання товарів/послуг, що звільняються від оподаткування податком на додану вартість; податкової накладної/розрахунку коригування, складеної на операції, що оподатковуються за нульовою ставкою; податкової накладної, складеної відповідно до пункту 198.5 статті 198 цього Кодексу у разі здійснення операцій, визначених підпунктами "а" - "г" цього пункту, та розрахунку коригування, складеного до такої податкової накладної; податкової накладної, складеної відповідно до статті 199 цього Кодексу, та розрахунку коригування, складеного до такої податкової накладної; податкової накладної, складеної відповідно до абзацу одинадцятого пункту 201.4 статті 201 цього Кодексу, та розрахунку коригування, складеного до такої податкової накладної) тягне за собою накладення на платника податку на додану вартість, на якого відповідно до вимог статей 192 і 201 цього Кодексу покладено обов`язок щодо такої реєстрації, штрафу в розмірі:
10 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації до 15 календарних днів;
20 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації від 16 до 30 календарних днів;
30 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації від 31 до 60 календарних днів;
40 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації від 61 до 365 календарних днів;
50 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації на 366 і більше календарних днів.
Таким чином, податкове правопорушення за несвоєчасну реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування є вчиненим із моменту закінчення граничного терміну реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування, передбаченої пунктом 201.10 статті 201 ПК України. Строк затримки реєстрації має правове значення для визначення розміру штрафної санкції, а не для його кваліфікації.
Відповідно до пункту 69.1 підрозділу 10 розділу XX Перехідні положення ПК України (з урахуванням змін, внесених Законом України від 13.12.2022 №2836-IX) платники податків, які мають можливість своєчасно виконувати обов`язки, звільняються від відповідальності за несвоєчасне виконання таких обов`язків щодо: реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних такими платниками податкових накладних та розрахунків коригування, дата складання яких припадає на період з 1 лютого по 31 травня 2022 року, за умови забезпечення їх реєстрації не пізніше 15 липня 2022 року.
Отже, якщо податкові накладні/розрахунки коригування складені платником в період з 01 лютого по 31 травня 2022 року, а зареєстровані в ЄРПН з порушенням строку після 15 липня 2022 року, у контролюючого органу є підстави для застосування штрафних (фінансових) санкцій відповідно до пункту 120-1.1 статті 120-1 ПК України.
У період дії воєнного стану правовідносини щодо реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в ЄРПН регулюються нормами ПК України з урахуванням особливостей, визначених у пункті 69 підрозділу 10 розділу XX Перехідні положення цього кодексу.
Матеріалами справи підтверджено, що ГУ ДПС у м. Києві на підставі акту перевірки від 07.02.2024 №9053/Ж5/26-15-04-11-03/39835779 прийнято податкове повідомлення-рішення №15932-411 від 04.03.2024, згідно з яким за порушення граничних термінів реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних, визначених статтею 201, п.п. 69.1 п. 69 підр. 10 розділу ХХ «Перехідні положення» ПК України та згідно зі статтею 120-1 ПК України до ДП «Укргазенерджи» застосовано штраф у сумі 3 599 900,82 грн.
Вищевказаний штраф застосовано до позивача у зв`язку з несвоєчасною реєстрацією в Єдиному реєстрі податкових накладних/розрахунків коригувань розрахунку коригування кількісних і вартісних показників №1512 від 04.07.2022 до податкової накладної №2131 від 31.05.2022, дата реєстрації в ЄРПН 15.08.2022, кількість календарних днів порушення граничного терміну реєстрації-15.
Згідно з пунктом 201.10 статті 201 розділу V ПК України реєстрація податкових накладних/розрахунків коригувань у ЄРПН повинна здійснюватися з урахуванням граничних строків: для податкових накладних/розрахунків коригувань, складених з 1 по 15 календарний день (включно) календарного місяця, - до останнього дня (включно) календарного місяця, в якому вони складені; для податкових накладних/розрахунків коригувань, складених з 16 по останній календарний день (включно) календарного місяця, - до 15 календарного дня (включно) календарного місяця, наступного за місяцем, в якому вони складені.
За змістом пункту 89 підрозділу 2 розділу XX "Перехідні положення" Податкового кодексу України тимчасово, протягом дії воєнного стану в Україні, та шести місяців після місяця, в якому воєнний стан буде припинено або скасовано, реєстрація податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних у ЄРПН здійснюється з урахуванням таких граничних строків: для податкових накладних і розрахунків коригування до податкових накладних, складених з 1 по 15 календарний день (включно) календарного місяця, - до 5 календарного дня (включно) календарного місяця, наступного за місяцем, в якому вони складені; для податкових накладних і розрахунків коригування до податкових накладних, складених з 16 по останній календарний день (включно) календарного місяця, - до 18 календарного дня (включно) календарного місяця, наступного за місяцем, в якому вони складені; для розрахунків коригування, складених постачальником товарів/послуг до податкової накладної, що складена на отримувача - платника податку, в яких передбачається зменшення суми компенсації вартості товарів/послуг їх постачальнику, - протягом 18 календарних днів з дня отримання такого розрахунку коригування до податкової накладної отримувачем (покупцем). У разі порушення цього терміну застосовуються штрафні санкції згідно з Податковим кодексом України.
Абзацом 1 підпункту 69.1 пункту 69 підрозділу 10 розділу XX ПК України визначено, що платники податків, які не мають можливості своєчасно виконувати податкові обов`язки, зобов`язані забезпечити в ЄРПН реєстрацію податкових накладних/розрахунків коригувань, складених за операціями, здійсненими за лютий- травень 2022 року, протягом шести місяців після припинення або скасування воєнного стану в Україні, з урахуванням положень Порядку підтвердження можливості чи не можливості виконати платником податків обов`язків, визначених підпунктом 69.1 пункту 69 підрозділу 10 розділу XX Кодексу, та переліку документів на підтвердження, які затверджені наказом Кабінетом Міністрів України.
Разом з тим, відповідно до підпункту 69.2 пункту 69 підрозділу 10 розділу XX Перехідні положення ПК України у разі виявлення порушень законодавства за результатами проведення перевірок до платників податків застосовується відповідальність згідно з Кодексом, законами, контроль за виконанням яких покладено на контролюючі органи, з урахуванням обставин, передбачених підпунктом 112.8.9 пункту112.8 статті112 Кодексу (вчинення діяння (дії або бездіяльності) внаслідок обставин непереборної сили (форс-мажору)), що звільняють від фінансової відповідальності. При цьому вимоги законодавства щодо мораторію (зупинення) застосування штрафних (фінансових) санкцій (штрафів) на період дії воєнного, надзвичайного стану та/або на період дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України на всій території України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), не застосовуються.
За змістом пункту 109.1 статті 109 ПК України податковими правопорушеннями є протиправні діяння (дія чи бездіяльність) платників податків, податкових агентів, та/або їх посадових осіб, а також посадових осіб контролюючих органів, що призвели до невиконання або неналежного виконання вимог, установлених цим Кодексом та іншим законодавством, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи.
Тобто, саме протиправність дії/бездіяльності є обов`язковою умовою для визнання такої дії/бездіяльності правопорушенням. 
Згідно зі статтею 192 ПК України у разі складання розрахунків коригування на зменшення податкових зобов`язань до податкових накладних, виписаних на покупця - платника ПДВ, такий РК має зареєструвати покупець.
Верховний Суд у постановах від 28 квітня 2020 року у справі № 810/198/16, від 03 березня 2023 року у справі № 300/1765/19 сформував висновки щодо сфери дії статті 192 ПК України у схожих за змістом правовідносинах і указав, що отримувач має можливість зареєструвати РК за умови виконання постачальником свого обов`язку зі своєчасного надіслання складеного ним РК на зменшення суми компенсації вартості товарів/послуг отримувачу.
У постанові від 23 січня 2025 року у справі № 280/4889/24, Верховний Суд сформував правовий висновок щодо застосування пункту 201.10 статті 201 ПК України, відповідно до якого строки реєстрації РК, в яких передбачається зменшення суми компенсації вартості товарів/послуг їх постачальнику, обраховуються від дня отримання такого РК до податкової накладної отримувачем (покупцем), а не від дати складання такого розрахунку.
Отже, обов`язковою умовою встановлення факту порушення граничного строку реєстрації розрахунку коригування у випадку порушення граничного строку - 15 календарних днів з дня отримання такого розрахунку коригування до податкової накладної отримувачем (покупцем) є саме встановлення дати отримання розрахунків коригування до податкових накладних отримувачем (покупцем). Вказана позиція підтримана Верховним Судом у постанові від 12.03.2025 по справі № 160/12120/24.
Так, позивач зазначає, що підприємство для отримання/реєстрації податкових накладних та розрахунків коригування використовує програму «M.E.Doc», відповідно до укладених договорів № ДНК-39835779 від 11.04.2022, №КОВ-39835779 від 08.04.2024.
На підтвердження інформації щодо своєчасної реєстрації ДП «КГЕ» розрахунку коригування кількісних та вартісних показників (далі-РК) № 1512 від 04.07.2022 до податкової накладної № 213 від 31.05.2022 та дати отримання зазначеного РК, позивачем долучено:
-скріншот екрана з програмного забезпечення "М.Е.Dос" за вкладкою Отримано, де відображено: Час відправки РК від 04.07.2022 №1512 13.08.2022 09:15 ТОВ «Оператор ГТС України»;
-скріншот екрана з програмного забезпечення "М.E.Doc" за вкладкою Квитанція №1, де відображено: Документ РК від 04.07.2022 №1512 доставлено до центрального рівня Державної податкової служби України. 15.08.2022 в 10:43:36. Присвоєно реєстраційний номер документа: 9159551083;
-витяг з ЄРПН за 15.08.2022 про реєстрацію РК 15.08.2022.
Дослідивши вказані вище докази, суд вважає їх неналежними доказами по справі, в зв`язку із чим не приймає їх до уваги під час вирішення спору з огляду на наступне.
Загальні строки реєстрації ПН/РК встановлено у пункті 201.10 статті 201 ПК України, в якому визначено спеціальні граничні строки реєстрації. Водночас під час дії воєнного стану в Україні та 6 місяців після місяця, в якому його припинять чи скасують, тимчасово застосовуються граничні строки зазначені у пункті 89 підрозділу 2 розділу XX для розрахунків коригування, складених постачальником товарів/послуг до податкової накладної, що складена на отримувача - платника податку, в яких передбачається зменшення суми компенсації вартості товарів/послуг їх постачальнику, - протягом 18 календарних днів з дня отримання такого розрахунку коригування до податкової накладної отримувачем (покупцем).
Датою та часом надання податкової накладної та/або розрахунку коригування в електронному вигляді до центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну податкову і митну політику, є дата та час, зафіксовані у квитанції (абзац 9 пункту 201.10 статті 201 ПК України та пункт 4 постанови Кабінету Міністрів України "Про затвердження Порядку ведення Єдиного реєстру податкових накладних" №1246 від 29.12.2010). У разі порушення таких строків застосовуються штрафні санкції згідно з ПК України.
Допитана у судовому засіданні 21.10.2025 та 18.11.2025 свідок ОСОБА_1 (головний бухгалтер ДП «Київгазенерджи») пояснила, що акт коригування від 04.07.2022 надійшов на платформу "М.E.Doc" 29.07.2022 о 18.03 год, про що прийшло відповідне сповіщення. Натомість, розрахунок коригування був отриманий позивачем 15.08.2022, про що свідчать дані програми "М.E.Doc". Зареєстрували вказаний розрахунок у системі ДПС 15.08.2022 о 17.08 год., що зазначено в протоколі руху документів програмного забезпечення та підтверджено квитанцією № 1 від 15.08.2022.
Крім того, свідок підтвердила, що підприємство зверталось до розробника програмного забезпечення "М.E.Doc" за роз`ясненнями, на що останньому була надана письмова відповідь, долучена до матеріалів справи.
Так, в листі ТОВ «М.E.Doc» від 26.03.2024 вих №26/03-01 (також є лист аналогічного змісту на адресу позивача за №03/09-7993 від 03.09.2024) зазначило, що формування та відправка квитанцій відбувається на боці контролюючого органу. КП «М.Е.ДОК», як прикладне програмне забезпечення, виступає засобом отримання такої квитанції та відображення інформації, зазначеної в ній. Згідно даних квитанцій присвоюється статус в реєстрі КП «М.Е.ДОК». В процесі відправки електронних документів та отримання квитанцій від контролюючого органу сервера розробника не задіяні, а здійснюється безпосередньо між програмою підприємства та сервером контролюючого органу. Тобто, користувач за допомогою інтерфейсу КП «М.Е.Dос» має доступ до необхідної інформації щодо відправки звітності. КП «М.Е.ДОК» отримує квитанції лише по факту їх надсилання контролюючим органом. 
Вся інформація щодо відправлення електронного документу, а також спосіб його відправки, фіксуються на вкладці «Очікується доставка» відповідного документу КП «М.Е.Doc» та в «Протоколі по документу». Дата та час відправлення, що фіксується КП «М.E.Doc», залежать від системних налаштувань дати і часу на комп`ютері, з якого проводиться відправлення документу, та зазначається у вкладці «Очікується доставка» та в Протоколі по документу.
Натомість, після отримання документу контролюючим органом, формується повідомлення про доставку електронного звіту на поштову скриньку ДПС України. Дана інформація зазначається у вкладці «Доставлено в ДПС» на панелі стану документа.
Таким чином, розробником програмного забезпечення "М.E.Doc" у наданому листі підтверджено можливість штучного створення дати фіксації отримання та надсилання документів до контролюючого органу.
Верховний Суд у постанові від 19 серпня 2021 року по справі № 520/11447/19 зазначив, що протокол (з програми «М.Е.Doc»), який надано позивачем не є достатнім доказом виконання останнім обов`язку з направлення на реєстрацію спірної податкової накладної, оскільки при відповідному налаштуванні персонального комп`ютера його штучне створення можливе.
З урахуванням викладеного, суд вважає, що у спірних правовідносинах копії скріншотів з програмного забезпечення «М.Е.Doc» з датою отримання від контрагента розрахунку коригування -13.08.2022 та його надіслання на адресу ДПС України -15.08.2022, не можуть свідчити про вчасність реєстрації розрахунку коригування та слугувати доказами на підтвердження обставин, які звільняють платника податків від відповідальності за порушення податкового законодавства.
Враховуючи, що відповідні скріншоти з програмного забезпечення «М.Е.Doc» є єдиним доказом, наданим позивачем на підтвердження своєчасності реєстрації розрахунку коригування, а заявлені позивачем обставини не підтверджуються іншими об`єктивними доказами у справі, суд приходить до висновку про правомірність застосування відповідачем на підставі оскаржуваного податкового повідомлення-рішення штрафних санкцій, передбачених п. 120-1.1 ст. 120 ПК України та відсутністю підстав для скасування податкового повідомлення-рішення від 04.03.2024 №159320411.
Суд враховує позицію Європейського суду з прав людини, сформовану у справі "Серявін та інші проти України" (№4909/04), згідно з якою у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються; хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент; міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (рішення у справі "Руїс Торіха проти Іспанії" (RuizTorijav. Spain) №303-A, пункт 29).
Згідно з ч. 2 ст. 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
За змістом частини четвертої статті 9 КАС України суд вживає визначені законом заходи, необхідні для з`ясування всіх обставин у справі, у тому числі щодо виявлення та витребування доказів з власної ініціативи.
Принцип всебічного, повного та об`єктивного дослідження доказів судом при розгляді адміністративної справи закріплений частиною першою статті 90 КАС України. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), що міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).
Предметом доказування є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. (частина друга статті 73 КАС України).
Статтею 72 КАС України передбачено, що доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.
У відповідності до ч. 1 ст. 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.
При цьому в силу ч. 2 ст. 77 КАС України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача, якщо він заперечує проти адміністративного позову.
За результатами розгляду справи, системного аналізу положень наведеного законодавства України, матеріалів справи, суд приходить до висновку про те, що заявлені позовні вимоги не підлягають задоволенню.
В зв`язку із відмовою у задоволенні позову, судові витрати розподілу не підлягають.
Керуючись ст.ст. 73-77, 90, 94, 241, 245, 246, 250, 255, 295 КАС України, -

ВИРІШИВ:

У задоволенні адміністративного позову Дочірнього підприємства «Київгазенерджі» (01103, м.Київ, вул. Михайла Бойчука, 4б, код ЄДРПОУ 39835779) відмовити повністю.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.
Апеляційна скарга на рішення суду подається до Шостого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
У разі оголошення судом лише вступної та резолютивної частини рішення, або розгляду справи в порядку письмового провадження, апеляційна скарга подається протягом тридцяти днів з дня складення повного тексту рішення.

Повний текст рішення виготовлено і підписано 30.04.2026

Суддя Білоноженко М.А.