ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД	
Справа № 640/7331/20 

П О С Т А Н О В А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

17 червня 2026 року м. Київ

Шостий апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:
Головуючого судді: Бужак Н.П.
Суддів: Кобаля М.І., Файдюка В.В. 
розглянувши у порядку письмового провадження апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю «АРАТТА» на рішення Донецького окружного адміністративного суду від 04 квітня 2025 року, суддя Буряк І.В., у справі за адміністративним позовом Державної служби України з надзвичайних ситуацій у місті Києві до Товариства з обмеженою відповідальністю «АРАТТА», треті особи без самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача: фізична особа-підприємець ОСОБА_1 , фізична особа-підприємєць ОСОБА_2 , Товариство з обмеженою відповідальністю "Термінал Розетка" про застосування заходів реагування,-

У С Т А Н О В И В:

Державна служба України з надзвичайних ситуацій у місті Києві звернулась до Окружного адміністративного суду м. Києва з адміністративним позовом до Товариства з обмеженою відповідальністю «АРАТТА», в якому просила:
- застосувати заходи реагування у вигляді повного зупинення експлуатації приміщень Товариства, розташованого за адресою: вул. Декабристів, 9-Е у Дарницькому районі м. Києва до повного усунення порушень, зазначених в акті перевірки, шляхом знеструмлення приміщень гуртожитку та накладанням печатки на розподільчий щиток. Обов`язок щодо забезпечення виконання судового рішення покласти на позивача. Контроль за виконанням рішення щодо усунення відповідачем порушень вимог пожежної та техногенної безпеки та погодження термінів усунення порушень за письмовим зверненням суб`єкта господарювання, у тому числі право відтермінування зупинення експлуатації приміщень покласти на ГУ ДСНС у м. Києві.
Відповідно до ухвали Окружного адміністративного суду міста Києва від 31.03.2020 вирішено здійснити розгляд справи у порядку письмового провадження.
Згідно з пунктом 2 розділу II Закону України від 13 грудня 2022 року № 2825-IX «Про ліквідацію Окружного адміністративного суду міста Києва та утворення Київського міського окружного адміністративного суду» справу №640/7331/20 передано на розгляд Донецькому окружному адміністративному суду.
Ухвалою Донецького окружного адміністративному суду від 03.02.2025 справу прийнято до провадження суду та вирішено здійснювати розгляд адміністративної справи в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними матеріалами справи.
Рішенням Донецького окружного адміністративного суду від 04 квітня 2025 року позовні вимоги задоволено частково.
Застосовано заходи реагування у вигляді повного зупинення експлуатації приміщень Товариства з обмеженою відповідальністю «АРАТТА», розташованого за адресою: вул. Братства Тарасівців (Декабристів), 9-Е у Дарницькому районі м. Києва, де встановлені порушення, перелічені в Акті складеному за результатами проведення планового заходу державного нагляду (контролю) щодо дотримання суб`єктом господарювання вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки від 24.01.2020 № 58 до повного їх усунення
У задоволенні інших позовних вимог відмовлено.
Не погоджуючись із зазначеним рішенням суду, Товариство з обмеженою відповідальністю «АРАТТА» звернулось з апеляційною скаргою, в якій просить скасувати рішення суду першої інстанції та прийняти нове рішення яким у задоволенні позовних вимог відмовити.
Відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 311 Кодексу адміністративного судочинства України, суд апеляційної інстанції може розглянути справу без повідомлення учасників справи (в порядку письмового провадження) за наявними у справі матеріалами, якщо справу може бути вирішено на підставі наявних у ній доказів, подання апеляційної скарги на рішення суду першої інстанції, які ухвалені в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін (у порядку письмового провадження).
Частиною 2 статті 311 КАС України визначено, що якщо під час письмового провадження за наявними у справі матеріалами суд апеляційної інстанції дійде висновку про те, що справу необхідно розглядати у судовому засіданні, то він призначає її до апеляційного розгляду в судовому засіданні.
Колегія суддів, враховуючи обставини даної справи, а також те, що апеляційна скарга подана на рішення, перегляд якого можливий за наявними у справі матеріалами на підставі наявних у ній доказів, не вбачає підстав для виходу із письмового провадження та проведення розгляду апеляційної скарги за участю учасників справи у відкритому судовому засіданні.
В матеріалах справи достатньо письмових доказів для вирішення апеляційної скарги, а особиста участь сторін у розгляді справи не обов`язкова.
З огляду на викладене, колегія суддів визнала можливим розглянути справу в порядку письмового провадження.
Перевіривши матеріали справи та доводи апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з наступних підстав.
Відповідно до ч. 1 ст. 308 КАС України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.
Судом першої інстанції встановлено, що ТОВ «АРАТТА» є юридичною особою, включено до єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань за кодом 31117985, юридична адреса: 02068, Україна, місто Київ, вулиця Ревуцького, будинок, 12а.
Основний вид діяльності: 68.20 Надання в оренду й експлуатацію власного чи орендованого нерухомого майна.
Згідно з витягом з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності індексний номер 153676927 станом на 23.01.2019 ТОВ «АРАТТА» є власником групи приміщень реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 1748970280000 в торгівельному комплексі, об`єкт житлової нерухомості: Ні. Загальна площа 1006,2 кв.м. Опис: група приміщень № 1 в торгівельному комплексі літ. «А», загальною площею 1006,2 кв.м., що складається з групи приміщень 1-го поверху площею - 995,7 кв.м та групи приміщень поверху -1 площею - 10,5 кв.м., розташованого за адресою: м. Київ, вул. Декабристів, буд. 9е.
Відповідно до витягу з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності індексний номер 153677565 станом на 23.01.2019 ТОВ «АРАТТА» є власником групи приміщень, реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 1748974380000 № 4 в торгівельному комплексі, об`єкт житлової нерухомості: Ні. Загальна площа 288,5 кв.м. Опис: група приміщень № 4 в торгівельному комплексі літ. «А», загальною площею 1006,2 кв.м., що складається з групи приміщень 2-го поверху площею - 91 кв.м та групи приміщень 3-го поверху площею - 82,2 кв.м., надбудова, розташованого за адресою: м. Київ, вул. Декабристів, буд. 9е.
06 грудня 2019 року Головним управлінням ДСНС у м. Києві прийнято наказ (з основної діяльності) № 1038, яким наказано відповідним управлінням організувати та забезпечити проведення у січні 2020 року планових перевірок щодо додержання суб`єктами господарювання вимог законодавства у сфері цивільного захисту, техногенної та пожежної безпеки, згідно з додатком. 
У пункті 83 вказаного додатку рахується Товариство.
Дарницьким РУ ГУ ДСНС у м. Києві 10.12.2019 за № 22/3443 складено повідомлення на адресу Товариства про проведення планового заходу зі здійснення державного нагляду (контролю), що надіслане рекомендованим листом з повідомленням про відправлення 11.12.2019 номер накладної 020681683092 0.
02 січня 2020 року позивачем складено посвідчення № 48 на проведення заходу державного нагляду (контролю).
24 січня 2020 року Дарницьким РУ ГУ ДСНС України у м. Києві складено акт № 58 за результатами проведення планового заходу державного нагляду (контролю) щодо дотримання суб`єктом господарювання вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки ТОВ «Аратта» (далі - акт перевірки), де установлено такі порушення вимог законодавства:
- в торговельних приміщеннях допускається влаштування складів (комор) не біля зовнішніх стін будівлі із віконними прорізами і не відокремлюючи їх від торговельної зали протипожежними перегородками 1-го типу і перекриттями 3-го типу, не передбачається вхід до них через тамбур-шлюз в порушення п. 6.3.11 ДБН 13.2.2-23:2009 «Підприємства торгівлі» - пожежа;
- частини будівлі (приміщення, сходові клітки), в яких проводяться будівельні та ремонтні роботи, не відділені від діючої частині будинку протипожежними перегородками 1-го типу та перекриттям 3-го типу (будується надбудова) - пожежа;
- не надано підтвердження щодо проходження посадовими особами навчання з питань пожежної безпеки - пожежа;
- не проведено визначення розрахункового часу евакуації людей з будівель та приміщень у разі пожежі відповідно до ГОСТ 12.1.004-91 - пожежа;
- влаштування складу «Розетка» здійснено без проєктної документації, яка затверджена у встановленому порядку - пожежа;
- частини приміщень різного призначення не розподілені між собою протипожежними перешкодами або огороджувальними конструкціями з нормативними межами вогнестійкості та межами поширення вогню по них. Складські приміщення та приміщення для підготовки товару до продажу не відокремлені від інших приміщень протипожежними перегородками 1-го типу з межею вогнестійкості не менше 0.75 години, протипожежними дверима 2-го типу з межею вогнестійкості Е1 30, в порушення ДБН В.2.2-9-2009 та ДБН В. 1.1-7-2016 - пожежа;
- допускається зберігання горючих упаковок товарів або негорючі товари в горючій упаковці у приміщеннях, які не мають віконних отворів або спеціальних засобів димовидалення - пожежа;
- клас вогнестійкості проходок електричних кабелів та інженерного обладнання через огороджувальні конструкції з нормованими межами вогнестійкості або через протипожежні перешкоди менший ніж нормована межа вогнестійкості цих конструкцій або протипожежних перешкод за ознаками Е (показник втрати цілісності) та І (показник втрати тепло ізолювальної спроможності) - пожежа;
- на випадок виникнення пожежі адміністрація торговельних підприємств та закладів громадського харчування не забезпечена засобами індивідуального захисту органів дихання для саморятування людей під час пожежі - пожежа;
- електричні вимикачі, встановлені всередині складських приміщень не винесено назовні - пожежа;
- не подано декларацію відповідності матеріально-технічної бази суб`єкта господарювання вимогам законодавства з питань пожежної безпеки в установленому порядку після розподілу площ будівлі між різними суб`єктами господарювання - пожежа;
- ширину проходів та місця зберігання у складських приміщеннях не позначено обмежувальними лініями, нанесеними на підлозі, які добре видно - пожежа;
- не надано акти проведення прихованих робіт на прокладання проводів (кабелів) - пожежа;
- не підтверджено наявність та або проведення перевірки захисту будівель споруд та ; зовнішніх установок від прямих попадань блискавки і вторинних її проявів - пожежа;
- не проведено практичні тренування всіх задіяних працівників щодо забезпечення безпечної та швидкої евакуації людей - пожежа;
- службові приміщення не обладнані системою пожежної сигналізації відповідно до ДБН 6.2.5-56:2014 - пожежа;
- службове приміщення біля складу «Розетка» не обладнано автоматичною системою пожежогасіння відповідно до ДБН 3.2.5-56:2014 - пожежа;
- знято двері ліфтового холу на 1 поверсі - пожежа;
- не підтверджено технічне обслуговування і перевірку на працездатність пожежних кран-комплектів шляхом пуску води з реєстрацією перевірки у спеціальному журналі обліку технічного обслуговування - пожежа;
- надбудова 3-5 поверхів здійснюється без проєктної документації, затвердженої в установленому порядку - пожежа;
- комунікаційні отвори у протипожежних перешкодах технічних приміщень не зашпаровані наглухо негорючим матеріалом, який забезпечує межу вогнестійкості та димо-газонне проникнення - пожежа;
- допускається улаштування та експлуатація тимчасових електромереж в службових приміщеннях - пожежа;
- для приміщень складського призначення не визначено категорія щодо вибухопожежної та пожежної небезпеки відповідно до вимог ДСТУ Б 13.1.1-36:2016 «Визначення категорій примішень, будинків та зовнішніх установок за вибухопожежною за пожежною небезпекою», а також клас зони згідно з «Правилами будови електроустановок. Електрообладнання спеціальних установок» - пожежа;
- відстань від відкритої автостоянки до будівлі центру менше нормованої - пожежа;
- не надано документ, яким визначено обов`язки посадових осіб щодо забезпечення пожежної безпеки - пожежа;
- не забезпечено можливість кругового проїзду пожежних автомобілів до будівлі можливість кругового проїзду пожежних автомобілів до будівлі.
- не забезпечено протипожежні відстані від будівлі до існуючих споруд торговельного, побутового та іншого призначення;
- не проведено навчання керівного складу, працівників з питань цивільного захисту, у тому числі правилам техногенної безпеки - надзвичайна ситуація;
- не розміщено інформацію про заходи безпеки та відповідну поведінку населення в разі виникнення аварії - надзвичайна ситуація.
Вказаний акт Товариством підписано із зауваженнями про те, що зі змістом останнього Товариство не згодне та, що пояснення будуть подані протягом двох днів.
Окрім того, відповідач надав Договір суборенди приміщення від 15.11.2019 № А3-11/19 між ТОВ «РОТОС» (як орендар) та ТОВ «ТД «ПАРТНЕР-ІНВЕСТ» (як суборендар), та акт приймання-передачі від 15.11.2019 відповідно до якого орендар передає у строкове платне користування визначене у договорі приміщення - що є складовою частиною групи приміщень № 1 в торгівельному комплексі літ. «А» загальною площею 1006,2 кв.м., за адресою: м. Київ, вул. Декабристів, 9е (поверх 1 літера А, площа 186,92 м2).
Вказане приміщення належить орендарю на праві оренди згідно договору між орендарем та ТОВ «Аратта» від 23.01.2019.
За змістом п. 2.10 Суборендар зобов`язаний дотримуватися правил пожежної безпеки. Орендар зобов`язаний забезпечити приміщення відповідними системами пожежогасіння, що передбачені чинним законодавством. Суборендар є відповідальним за дотримання правил пожежної безпеки в приміщенні, окрім обладнання встановленого орендарем.Акт випробування внутрішніх пожежних кранів з пуском води в торгівельному центрі по вул. Декабристів, 9Е від 05.03.2020.
Наказ ТОВ «Аратта» від 02.01.2020 № 1 про заборону використання тимчасових електричних мереж у всіх приміщеннях на об`єкті «Торгівельний комплекс» по вул. вул. Декабристів, 9Е.
Наказ ТОВ «Аратта» від 15.01.2020 № 1-П про призначення посадових осіб, відповідальних за протипожежну безпеку на об`єкті «Торгівельний комплекс» по вул. вул. Декабристів, 9Е.
Акт на закриття прихованих робіт № 36. Влаштування борозден (штроб), виконаних в «Торгівельному комплексі по вул. Декабристів, 9 у Дарницькому районі м.Києва» від 03.08.2018. ДБН А.3.1-5:2016.
Акт на закриття прихованих робіт № 29. Протягування проводів в закладні ПВХ гофротруби, виконаних в «Торгівельному комплексі по вул. Декабристів, 9 у Дарницькому районі м.Києва» від 17.07.2018. ДБН А.3.1-5:2016.
Акт на закриття прихованих робіт № 26. Прокладання кабелю в штробах, виконаних в «Торгівельному комплексі по вул. Декабристів, 9 у Дарницькому районі м.Києва» від 09.07.2018. ДБН А.3.1-5:2016.
Акт на закриття прихованих робіт № 25 від 09.07.2018. Влаштування борозден (штроб), виконаних в «Торгівельному комплексі по вул. Декабристів, 9 у Дарницькому районі м.Києва» від 03.08.2018. ДБН А.3.1-5:2016.
Акт на закриття прихованих робіт № 22 від 28.06.2018 Протягування проводів в закладні ПВХ гофротруби, виконаних в «Торгівельному комплексі по вул. Декабристів, 9 у Дарницькому районі м.Києва» від 17.07.2018. ДБН А.3.1-5:2016.
Акт на закриття прихованих робіт № 21 від 27.06.2018. Прокладання кабелю в штробах, виконаних в «Торгівельному комплексі по вул. Декабристів, 9 у Дарницькому районі м.Києва» від 09.07.2018. ДБН А.3.1-5:2016.
Акт на закриття прихованих робіт № 20 від 27.06.2018. Влаштування борозден (штроб), виконаних в «Торгівельному комплексі по вул. Декабристів, 9 у Дарницькому районі м.Києва» від 03.08.2018. ДБН А.3.1-5:2016.
Акт на закриття прихованих робіт № 3 від 14.06.2018. Прокладання кабелю в штробах, виконаних в «Торгівельному комплексі по вул. Декабристів, 9 у Дарницькому районі м.Києва» від 09.07.2018. ДБН А.3.1-5:2016.
Акт на закриття прихованих робіт № 21 від 12.06.2018. Улаштування опуску системи блискавкозахисту, виконаних в «Торгівельному комплексі по вул. Декабристів, 9 у Дарницькому районі м.Києва» від 09.07.2018. ДБН А.3.1-5:2016.
Акт на закриття прихованих робіт № 1 від 09.06.2018. Влаштування борозден (штроб), виконаних в «Торгівельному комплексі по вул. Декабристів, 9 у Дарницькому районі м.Києва» від 03.08.2018. ДБН А.3.1-5:2016.
До перелічених актів надано рішення про те, що роботи виконані відповідно до проєктної документації, стандартів, будівельних норм і правил, технічних умов і відповідають вимогам їх прийняття.
Акт приймання системи блискавкозахисту від 17.10.2018.
Посвідчення про проходження навчання та перевірки знань з питань пожежної безпеки № 25218453, видане працівнику ТОВ «Аратта»
Акт перевірки відповідності систем протипожежного захисту на об?єкті «Будівництво Торговельного комплексу по вул. Декабристів, 9-Е у Дарницькому районі м. Києва». б/н, б/д.
Лист ГУ ДСНС у м. Києві від 10.01.2019 № 260373/261 на ім?я ТОВ «Аратта» «Про реєстрацію декларації відповідності матеріально-технічної бази суб`єкта господарювання на приміщення ТК загальною площею 4854,2 м2 ТОВ «Аратта» за адресою: вул. Декабристів, 9-Е у м. Києві та Декларація відповідності матеріально-технічної бази вимогам законодавства з питань пожежної безпеки.
Експертний висновок від 22.12.2018 № 040 протипожежного стану об`єкта, а саме ТК загальною площею 4854,2 м2 за адресою: вул. Декабристів, 9-Е у м. Києві, відповідно до якого на момент здійснення експертизи та складання експертного висновку порушень протипожежного стану торгового комплексу виявлено не було.
Разом з тим, на виконання ухвали суду 10.03.2025 Товариством надано такі договори оренди та акти приймання-передачі:
договір оренди приміщення від 01.05.2024 № 0524 з ФОП ОСОБА_1 та акт приймання-передачі до договір оренди приміщення від 01.05.2024 № 0524;
договір оренди приміщення від 01.05.2023 № 0523 з ФОП ОСОБА_2 та акт приймання-передачі до договору оренди приміщення від 01.05.2023 № 0523;
договір оренди приміщення від 01.02.2025 № А3.02/25 з ТОВ «ТЕРМІНАЛ РОЗЕТКА та акт приймання-передачі до договору оренди приміщення від 01.02.2025 №А3.02/25.
В апеляційній скарзі скаржник зазначає, що частину порушень, зазначених у приписі, ним було усунуто і товариство звернулось до позивача з відповідною заявою.
Позивачем було складено Акт №4 від 10.04.2025 та винесено припис №1 від 10.04.2025 про усунення порушень вимог законодавства, які складено у період з 03.04.2025 по 10.04.2025.
Дані докази не було надано до суду, на думку скаржника, з об`єктивних причин, а тому суд не надав їм оцінку.
Надаючи оцінку правовідносинам, що виникли у справі, колегія суддів зазначає наступне.
За приписами частини другої статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Положеннями статті 3 Конституції України встановлено, що людина, її життя і здоров`я, честь і гідність, недоторканність і безпека визнаються в Україні найвищою соціальною цінністю.
Згідно з статтею 27 Конституції України кожна людина має невід`ємне право на життя, ніхто не може бути свавільно позбавлений життя. Обов`язок держави - захищати життя людини. Частиною третьою статті 43 Конституції України кожному гарантоване право на належні, безпечні і здорові умови праці, на заробітну плату, не нижчу від визначеної законом.
Відповідно до абзацу 2 статті 1 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» від 05 квітня 2007 року №877-V (далі - Закон №877-V) державний нагляд (контроль) - діяльність уповноважених законом центральних органів виконавчої влади, їх територіальних органів, державних колегіальних органів, органів виконавчої влади Автономної Республіки Крим, місцевих державних адміністрацій, органів місцевого самоврядування (далі - органи державного нагляду (контролю)) в межах повноважень, передбачених законом, щодо виявлення та запобігання порушенням вимог законодавства суб`єктами господарювання та забезпечення інтересів суспільства, зокрема належної якості продукції, робіт та послуг, допустимого рівня небезпеки для населення, навколишнього природного середовища.
Частиною 1 статті 3 Закону №877-V державний нагляд (контроль) серед іншого здійснюється за принципами пріоритетності безпеки у питаннях життя і здоров`я людини, функціонування і розвитку суспільства, середовища проживання і життєдіяльності перед будь-якими іншими інтересами і цілями у сфері господарської діяльності; гарантування прав та законних інтересів кожного суб`єкта господарювання; презумпції правомірності діяльності суб`єкта господарювання у разі, якщо норма закону чи іншого нормативно-правового акта, виданого на підставі закону, або якщо норми різних законів чи різних нормативно-правових актів допускають неоднозначне (множинне) трактування прав та обов`язків суб`єкта господарювання та/або повноважень органу державного нагляду (контролю); недопущення встановлення планових показників чи будь-якого іншого планування щодо притягнення суб`єктів господарювання до відповідальності та застосування до них санкцій; здійснення державного нагляду (контролю) на основі принципу оцінки ризиків та доцільності.
Частиною 1 статті 4 Закону №877-V передбачено, що державний нагляд (контроль) здійснюється за місцем провадження господарської діяльності суб`єкта господарювання або його відокремлених підрозділів, або у приміщенні органу державного нагляду (контролю) у випадках, передбачених законом.
Відповідно до частин першої, другої статті 7 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» для здійснення планового або позапланового заходу орган державного нагляду (контролю) видає наказ (рішення, розпорядження), який має містити найменування суб`єкта господарювання, щодо якого буде здійснюватися захід, та предмет перевірки. На підставі наказу (рішення, розпорядження) оформляється посвідчення (направлення) на проведення заходу державного нагляду (контролю), яке підписується керівником органу державного нагляду (контролю) (головою державного колегіального органу) або його заступником (членом державного колегіального органу) із зазначенням прізвища, ім`я та по батькові і засвідчується печаткою.
Відповідно до частини 7 статті 7 Закону №877-V на підставі акта, складеного за результатами здійснення заходу, в ході якого виявлено порушення вимог законодавства, орган державного нагляду (контролю) за наявності підстав для повного або часткового зупинення виробництва (виготовлення), реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг звертається у порядку та строки, встановлені законом, з відповідним позовом до адміністративного суду. У разі необхідності вжиття інших заходів реагування орган державного нагляду (контролю) протягом п`яти робочих днів з дня завершення здійснення заходу державного нагляду (контролю) складає припис, розпорядження, інший розпорядчий документ щодо усунення порушень, виявлених під час здійснення заходу.
Відносини, пов`язані із захистом населення, територій, навколишнього природного середовища та майна від надзвичайних ситуацій, реагуванням на них, функціонуванням єдиної державної системи цивільного захисту регулює Кодекс цивільного захисту України.
У відповідності до пунктів 2, 3 частини 1 статті 50 Кодексу цивільного захисту України джерелами небезпеки виникнення надзвичайних ситуацій техногенного характеру є будівлі та споруди з порушенням умов експлуатації та суб`єкти господарювання з критичним станом виробничих фондів та порушенням умов експлуатації.
За положеннями Кодексу цивільного захисту України саме загроза життю та/або здоров`ю людей, а не факт порушення законодавства з питань цивільної безпеки, техногенної безпеки, пожежної безпеки тощо, визнана законодавцем у якості підстави для постановлення судом рішення про застосування заходів державного реагування.
Згідно з частиною 2 статті 51 Кодексу цивільного захисту України, забезпечення техногенної безпеки суб`єкта господарювання покладається на його керівника.
Відповідно до частини 3 статті 55 Кодексу цивільного захисту України забезпечення пожежної безпеки суб`єкта господарювання покладається на власників та керівників таких суб`єктів господарювання.
Отже, статтями 20, 55 Кодексу цивільного захисту України саме на керівника або власника покладено обов`язок, щодо забезпечення пожежної та техногенної безпеки. Законом передбачено відповідальність за невиконання суб`єктом господарювання вимог законодавства у сфері цивільного захисту, пожежної та техногенної безпеки.
Статтею 64 Кодексу цивільного захисту України передбачено, що центральний орган виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, уповноважений організовувати та здійснювати державний нагляд (контроль) щодо виконання вимог законів та інших нормативно-правових актів з питань техногенної та пожежної безпеки, цивільного захисту і діяльності аварійно-рятувальних служб. Центральний орган виконавчої влади, який здійснює нагляд (контроль) у сфері техногенної та пожежної безпеки, реалізує повноваження безпосередньо і через свої територіальні органи в Автономній Республіці Крим, областях, містах Києві та Севастополі, районах, районах у містах, містах обласного, республіканського (Автономної Республіки Крим) значення. До складу центрального органу виконавчої влади, який здійснює нагляд (контроль) у сфері техногенної та пожежної безпеки, і його територіальних органів входять: 1) органи державного нагляду у сфері пожежного нагляду; 2) органи державного нагляду у сфері цивільного захисту і техногенної безпеки; 3) підрозділи забезпечення та інші структурні підрозділи.
Згідно зі статтею 66 Кодексу цивільного захисту України центральний орган виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, здійснює державний нагляд (контроль) шляхом проведення планових та позапланових перевірок відповідно до закону.
Згідно пунктів 1, 2, 3 розділу ІІ Правил пожежної безпеки в Україні, діяльність із забезпечення пожежної безпеки є складовою виробничої та іншої діяльності посадових осіб і працівників підприємств та об`єктів.
Керівник підприємства повинен визначити обов`язки посадових осіб щодо забезпечення пожежної безпеки, призначити відповідальних за пожежну безпеку окремих будівель, споруд, приміщень, дільниць, технологічного та інженерного устаткування, а також за утримання й експлуатацію засобів протипожежного захисту.
Згідно пункту 12 частини 1 статті 67 Кодексу цивільного захисту України до повноважень центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, належить: звернення до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення до повного усунення порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, експлуатації будівель, об`єктів, споруд, цехів, дільниць, а також машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів, зупинення проведення робіт, у тому числі будівельно-монтажних, випуску і реалізації пожежонебезпечної продукції, систем та засобів протипожежного захисту, надання послуг, якщо ці порушення створюють загрозу життю та/або здоров`ю людей.
Частиною 2 статті 68 Кодексу цивільного захисту України встановлено, що у разі встановлення порушення вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, що створює загрозу життю та здоров`ю людей, посадові особи центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сферах техногенної та пожежної безпеки, звертаються до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, агрегатів, експлуатації будівель, споруд, окремих приміщень, випуску та реалізації пожежонебезпечної продукції, систем та засобів протипожежного захисту у порядку, встановленому законом.
Пунктом 1 частини 1 статті 69 Кодексу цивільного захисту України посадові особи центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, у межах своїх повноважень видають відповідно приписи, розпорядження чи постанови: з питань пожежної безпеки у разі: а) недотримання вимог пожежної безпеки, визначених цим Кодексом, іншими нормативно-правовими актами, стандартами, нормами і правилами; б) порушення вимог пожежної безпеки, передбачених стандартами, нормами і правилами, під час будівництва приміщень, будівель та споруд виробничого призначення; в) випуску і реалізації вибухопожежонебезпечної продукції та продукції протипожежного призначення з відхиленням від стандартів чи технічних умов або без даних щодо відповідності такої продукції вимогам пожежної безпеки.
Стаття 70 Кодексу цивільного захисту України: підставою для звернення центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, об`єктів, окремих виробництв, цехів, дільниць, експлуатації машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів є: 1) недотримання вимог пожежної безпеки, визначених цим Кодексом, іншими нормативно-правовими актами, стандартами, нормами і правилами; 2) порушення вимог пожежної безпеки, передбачених стандартами, нормами і правилами, під час будівництва приміщень, будівель та споруд виробничого призначення; 3) випуск і реалізація вибухопожежонебезпечної продукції та продукції протипожежного призначення з відхиленням від стандартів чи технічних умов або без даних щодо відповідності такої продукції вимогам пожежної безпеки; 4) нездійснення заходів щодо захисту персоналу від шкідливого впливу ймовірних надзвичайних ситуацій; 5) відсутність на виробництвах, на яких застосовуються небезпечні речовини, паспортів (формулярів) на обладнання та апаратуру або систем із забезпечення їх безперебійної (безаварійної) роботи; 6) невідповідність кількості засобів індивідуального захисту органів дихання від небезпечних хімічних речовин нормам забезпечення ними працівників суб`єкта господарювання, їх непридатність або відсутність; 7) порушення правил поводження з небезпечними речовинами; 8) відсутність або непридатність до використання засобів індивідуального захисту в осіб, які здійснюють обслуговування потенційно небезпечних об`єктів або об`єктів підвищеної небезпеки, а також в осіб, участь яких у ліквідації наслідків надзвичайної ситуації передбачена планом локалізації і ліквідації наслідків аварій; 9) відсутність на об`єкті підвищеної небезпеки диспетчерської служби або її неготовність до виконання покладених на неї завдань, у тому числі через відсутність відповідних документів, приладів, обладнання або засобів індивідуального захисту; 10) неготовність до використання за призначенням аварійно-рятувальної техніки, засобів цивільного захисту, а також обладнання, призначеного для забезпечення безпеки суб`єктів господарювання; 11) проведення робіт з будівництва будинків та споруд, розміщення інших небезпечних об`єктів, інженерних і транспортних комунікацій, які порушують встановлений законодавством з питань техногенної безпеки порядок їх проведення або проведення яких створює загрозу безпеці населення, суб`єктам господарювання, обладнанню та майну, що в них перебувають.
Повне або часткове зупинення роботи підприємств, об`єктів, окремих виробництв, цехів, дільниць, експлуатації машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів, виконання робіт, надання послуг здійснюється виключно за рішенням адміністративного суду.
Аналіз викладених правових норм дає підстави для висновку, що правовою підставою для застосування адміністративним судом заходів реагування є одночасна наявність таких умов: 1) факт порушення правил та норм пожежної і техногенної безпеки, що створюють загрозу життю та здоров`ю людей; 2) звернення компетентного органу, який здійснює державний нагляд у сфері пожежної і техногенної безпеки, із відповідним адміністративним позовом до суду; 3) наявність обов`язку у підконтрольного суб`єкта, зупинення експлуатації приміщень якого вимагає відповідний орган Державної служби України з надзвичайних ситуацій, забезпечувати дотримання вимог пожежної безпеки у відповідному приміщенні.
Як убачається з матеріалів справи, спір у цій справі виник у зв`язку із застосуванням до ТОВ «АРАТТА» заходів реагування у вигляді повного зупинення експлуатації приміщень, розташованих за адресою: вул. Декабристів,9-Е у Дарницькому районі м. Києва до повного усунення порушень, зазначених в акті перевірки, шляхом знеструмлення приміщень гуртожитку та накладення печатки на розподільчий щиток.
Аналізуючи наведені правові норми, колегія суддів дійшла висновку, що застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, об`єктів, окремих виробництв, цехів, дільниць, експлуатації машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів, виконання робіт, надання послуг можливе лише за рішенням адміністративного суду, прийнятим за зверненням центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сферах техногенної та пожежної безпеки. Такі заходи можуть бути застосовані на підставі акту, складеного за результатами здійснення заходу, в ході якого виявлено порушення вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки і ці порушення створюють загрозу життю та здоров`ю людей.
Тобто, захід реагування у вигляді повного зупинення експлуатації (роботи) відповідача до повного усунення порушень вимог законодавства у сферах пожежної і техногенної безпеки та у сфері цивільного захисту є заходом, обрання якого є можливим у разі, якщо виявлені порушення реально створюють загрозу життю та/або здоров`ю людей.
При обранні заходу реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, позивачем як суб`єктом владних повноважень, і судом, відповідно, мають враховуватися принцип співмірності обраного заходу реагування тим порушенням, які виникли та тим, які залишилися не усунутими на час розгляду справи, а також дотримання справедливого балансу між інтересами відповідача і публічними інтересами.
У цій справі предметом позовних вимог є застосування до відповідача заходів реагування у зв`язку з порушенням ним вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки.
Застосування заходів реагування у сфері державного нагляду (контролю) є необхідним оперативним та превентивним способом впливу на порушника з метою усунення існування загрози життю та здоров`ю людей. Застосування таких заходів обумовлюється виключно наявністю підстав, передбачених статтею 70 Кодексу цивільного захисту України, зокрема, фактом недотримання вимог пожежної безпеки.
Здійснення державного нагляду (контролю) за додержанням та виконанням вимог законодавства у сферах пожежної і техногенної безпеки, цивільного захисту є основним завданням діяльності позивача, який і звернувся до суду з відповідним позовом.
Підставою для звернення до суду із позовом є виявлені позивачем під час проведення перевірки у період з 13.01 по 24.01.2020 року планової перевірки відповідача порушень, зафіксованих у акті від 24 січня 2020 № 58, складеного за результатами проведення планового заходу державного нагляду (контролю) щодо дотримання суб`єктом господарювання вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки ТОВ «АРАТТА».
Як вбачається з матеріалів справи, виявленні та зафіксовані порушення в Акті перевірки від 24 січня 2020 року № 58, відповідачем не спростовано.
Вказані порушення не є формальними, а стосуються наявності у відповідача порушень, які можуть призвести до займання і відсутності необхідної системи заходів для уникнення пожежі, забезпечення своєчасного її виявлення та гасіння, попередження людей про небезпеку та є недотриманням відповідачем Правил пожежної безпеки в Україні.
Тобто, на час розгляду справи в судах першої та апеляційної інстанції доказів, які б свідчили про повне усунення відповідачем саме порушень, які створюють загрозу життю та здоров`ю людей, не було надано, а ті порушення, які залишались, продовжували створювати загрозу життю та здоров`ю людей. 
Щодо посилання відповідача на те, що ним до суду першої інстанції не надавалися документи, які об`єктивно підтверджували виконання усунення порушень, колегія суддів зазначає, що ці засоби доказування не свідчать про повне усунення відповідачем порушень, зазначених в акті перевірки.
Колегія суддів зазначає, що вказані матеріали не є належними і достатніми доказами усунення порушень, які були встановлені під час перевірки, оскільки не містять інформацію щодо усунення виявлених під час перевірки порушень, і у своїй сукупності не дають змогу дійти висновку про усунення усіх порушень.
Разом з тим, колегія суддів зауважує, що відповідач згідно частини першої статті 6 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» повинен був звернутися з письмовою заявою до відповідного органу державного нагляду (контролю) про здійснення заходу державного нагляду (контролю) за його бажанням та для перевірки усунення всіх порушень вимог законодавства виявлених під час планової перевірки.
Із листа до позивача Товариства від 03.04.2025, на який посилається скаржник, убачається, що отстаннє просить провести перевірку приміщень ТОВ «АРАТТА» з метою підтвердження усунення порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, зазначених в акті від 24.01.2020 № 58.
За результатами перевірки 10.04.2025 складено Акт №4 в якому зазначено опис виявлених порушень.
В Акті представник відповідача здійснив запис про те, що порушення опрацьовуються та усуваються.
Даний Акт до суду першої інстанції не надавався, оскільки був складений 10.04.2025, тобто після оскаржуваного судового рішення.
Також матеріали справи не містять висновку позивача щодо усунення відповідачем зафіксованих в акті перевірки порушень, а тому суд дійшов висновку, що доводи відповідача про відсутність порушень не підтверджені належними доказами.
Захід реагування має тимчасовий характер, період дії якого залежить безпосередньо від факту усунення відповідачем виявлених порушень.
Захід реагування має також спонукаючий характер, направлений на забезпечення вимог законодавства у сфері охорони праці.
Водночас поняття «загроза життю та/або здоров`ю людини» є оціночним поняттям, яке лежить у сфері захисту населення, територій, навколишнього природного середовища та майна, функція контролю (нагляду) за чим, зокрема, покладена на позивача, посадові особи якого володіють спеціальними знаннями у цій сфері.
Вказані висновки кореспондується із правовою позицією Верховного Суду, викладеною в постановах від 20.11.2018 у справі №826/1024/18 та від 05.12.2018 у справі № 826/13896/16.
Отже, оскільки на час розгляду справи в судах першої й апеляційної інстанції належних доказів, які б свідчили про повне усунення відповідачем порушень, які створюють загрозу життю та здоров`ю людей, не було надано, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції про те, що наявність наведених порушень вимог протипожежної безпеки становить реальну небезпеку і загрозу життю та здоров`ю людей. У світлі викладеного колегія суддів також зауважує, що застосування заходів є співмірним тим порушенням, які встановлено позивачем.
Поняття «загроза життю та/або здоров`ю людини» є оціночним поняттям, яке лежить у сфері захисту населення, територій, навколишнього природного середовища та майна, функція контролю (нагляду) за чим, зокрема, покладена на позивача, посадові особи якого володіють спеціальними знаннями у цій сфері.
За таких обставин колегія суддів вважає, що суд не може перебирати на себе повноваження органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, які в свою чергу, є дискреційними.
Акт перевірки та викладені в ньому факти та висновки не є рішеннями суб`єкта владних повноважень, що породжують для суб`єкта певні правові наслідки. Акт перевірки є виключно носієм доказової інформації про виявлені контролюючим органом під час проведення перевірки порушення, обов`язковим 
Щодо посилання скаржника на проведений експертний висновок протипожежного стану нежитлових приміщень, а саме Торгівельного комплексу по вул. Декабристів 9-Е в Дарницькому районі м. Києва від 22 грудня 2018, то колегія суддів вважає іх безпідставними, оскільки такий висновок не може нівелювати виявлені позивачем під час перевірки порушення, адже саме на позивача, як на державний орган, покладено обов`язок здійснювати державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки та, при встановленні порушень, складати відповідний акт та виновити приписи щодо усунення таких порушень.
За таких підстав, колегія суддів вважає, що суд першої інстанції дійшов вірного висновку, що виявлені порушення, зазначені в Акті, безумовно можуть призвести до загибелі людей або ж нанесенню шкоди їх здоров`ю. Наявність таких порушень підтверджується матеріалами справи, а також не спростована відповідачем у ході судового розгляду справи. 
Водночас, колегія суддів також зауважує, що застосований судом першої інстанції, захід реагування у вигляді повного зупинення експлуатації приміщень ТОВ «АРАТТА» є правомірним, оскільки забезпечення державою конституційних прав громадян на захист життя, здоров`я та власності від невиправданого ризику виникнення надзвичайних ситуацій має пріоритетне значення у порівняні з інтересом скаржника у використанні об`єкту.
Відповідно до ст. 2 КАС України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності субєктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи вчинені (прийняті) вони на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України.
Згідно з ч. 1 ст. 77 Кодексу адміністративного судочинства України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.
За змістом ч. 2 ст. 77 Кодексу адміністративного судочинства України, в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача. У таких справах суб`єкт владних повноважень не може посилатися на докази, які не були покладені в основу оскаржуваного рішення, за винятком випадків, коли він доведе, що ним було вжито всіх можливих заходів для їх отримання до прийняття оскаржуваного рішення, але вони не були отримані з незалежних від нього причин.
З огляду на вищевикладене, колегія суддів приходить до висновку, що рішення суду першої інстанції є законним, підстави для його скасування відсутні, так як суд, всебічно перевіривши обставини справи, вирішив заяву у відповідності з нормами матеріального та процесуального права, що підлягають застосуванню до даних правовідносин.
Доводи апеляційної скарги не спростовують висновків суду першої інстанції, а тому не можуть бути підставою для скасування рішення Донецького окружного адміністративного суду від 04 квітня 2025 року.
Згідно з п. 1 ч. 1 ст. 315 КАС України за наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право залишити апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення - без змін.
Відповідно до ст. 316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.
За таких підстав апеляційна скарга підлягає залишенню без задоволення, а рішення суду першої інстанції - без змін.
Керуючись ст. ст. 241, 242, 243, 308, 311, 315, 316, 321, 322, 325, 329 КАС України, колегія суддів,-

П О С Т А Н О В И Л А:

Апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю «АРАТТА» залишити без задоволення, а рішення Донецького окружного адміністративного суду від 04 квітня 2025 року - без змін.
Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена в касаційному порядку до Верховного Суду у строк, визначений ст. 329 КАС України.

Суддя-доповідач: Бужак Н.П.

Судді: Кобаль М.І. 

Файдюк В.В.