Справа № 682/1226/26
Провадження № 2/682/1122/2026

РІШЕННЯ 
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

26 червня 2026 року 
Славутський міськрайонний суд 
Хмельницької області у складі: 
головуючої судді       Мотонок Т. Я., 
за участю секретаря судових засідань   Мелашенко О.В., 
позивача        ОСОБА_1 ,
розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу № 682/1226/26 за позовом ОСОБА_1 до Берездівського ліцею Берездівської сільської ради Шепетівського району Хмельницької області про стягнення заборгованості із заробітної плати,
в с т а н о в и в:
04.05.2026 до суду надійшов позов ОСОБА_1 до Берездівського ліцею Берездівської сільської ради Шепетівського району Хмельницької області про стягнення заборгованості із заробітної плати.
В обґрунтування поданого позову вказано, що в серпні 2024 року позивачу стало відомо, що всупереч підпункту 1 частини 3, частини 5 ст. 24 Закону України «Про повну загальну середню освіту», їй встановили педагогічне навантаження, нижче ставки, лише 10 годин фізики. Так, після численних звернень до директора Берездівського ліцею ОСОБА_2 та до начальника відділу освіти Берездівської сільської ради позивачу стало відомо, що згідно наказу №111/од від 30.08.2024 року «Про розподіл педагогічного навантаження на 2024-2025 навчальний рік» їй встановлено тижневе навантаження 10 годин фізики, однак при цьому витяг з наказу їй не було надано. Також позивач звернулася зі заявою до служби Освітнього омбудсмена при Міністерстві освіти України, 31.10.2024 отримала відповідь, про те, що педагогічне навантаження, передбачене трудовим договором, керівник закладу освіти без її письмової згоди не може зменшити. Отож позивач вважає, що відповідач, виносячи наказ №111/од від 30.08.2024, в односторонньому порядку змінив істотні умови праці, що призвело до порушення її трудових прав та зменшення розміру заробітної плати. Тому, 11.11.2024 позивач звернулась до Славутського міськрайонного суду з позовною заявою про скасування наказу директора Берездівського ліцею Берездівської сільської ради №111/од від 30.08.2024 року «Про розподіл педагогічного навантаження на 2024-2025 навчальний рік» в частині розподілу педагогічного навантаження між вчителями фізики. 03 листопада 2025 року Славутський міськрайонний суд ухвалив рішення про задоволення її позовних вимог. 26 лютого 2026 року Хмельницький апеляційний суд виніс постанову, якою в задоволенні апеляційної скарги відповідача відмовлено, а рішення Славутського міськрайонного суду від 03 листопада 2025 року залишено без змін.
Згідно довідок про доходи, загальна сума доходу позивача за період з 01.09.2024 року по 31.02.2025 року за десять годин становила 101 502 грн 92 коп. Згідно витягу з тарифікаційного списку вчителів Берездівського ліцею на 2025-2026 рр., виданого Берездівською сільською радою 30 березня 2026 року №26, заробітна плата позивача складає: 10 годин згідно тарифікаційного листа; 4725,11 грн., заробітна плата згідно викладацьких годин; 472,51 грн., (10%) надбавка за престижність; 1417,53 грн. (30%) надбавка за вислугу років; 1300,00 грн., доплата за несприятливі умови праці; 7915,15 грн., нарахована заробітна плата. 
Враховуючи те, що Славутський міськрайонний суд прийшов до висновку, що визначивши на 2024-2025 навчальний рік тижневе педагогічне навантаження 10 год, замість 18 год., без її згоди, відповідач істотно змінив умови праці позивача, в результаті чого порушив її трудові права, оскільки внаслідок цього розмір заробітної плати значно зменшився, тому в 2024-2025 навчальних роках позивачу не було виплачено заробітної плати за 8 (вісім) годин, що становить 61741 грн. 20 коп.
За таких обставин позивач звернулась до суду та просила: стягнути з Берездівського ліцею Берездівської сільської ради Шепетівського району Хмельницької області на користь ОСОБА_1 заборгованість по заробітній платі в розмірі 61741,20 грн. 
Ухвалою суду від 05.05.2026 у даній справі відкрито провадження та призначено судовий розгляд на 02.06.2026.
02.06.2026 розгляд справи було відкладено за заявою представника відповідача, адвоката Жилюка О.В.
26.06.2026 під час судового засідання ОСОБА_1 підтримала позовні вимоги з підстав, викладених у позові.
Представник Берездівського ліцею Берездівської сільської ради Шепетівського району Хмельницької області Жилюк О.В., повноваження якого посвідченні належним чином, в судове засідання не з`явився. 
Директор Берездівського ліцею Мотусець М.В. в судове засідання також не з"явився, але подав до суду письмову заяву відповідно до якої просив суд справу розглядати за його відсутності, позовні вимоги визнав. 
Отож, заслухавши позивача, приймаючи до уваги заяву ОСОБА_3 , дослідивши письмові матеріали справи, суд приходить до наступного висновку.
Так, згідно із ч. 1 ст. 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.
Відповідно до ч. 1 ст. 13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.
Суд зобов`язаний з`ясувати характер спірних правовідносин (предмет і підстави позову), наявність/відсутність порушеного права чи інтересу та можливість його поновлення / захисту в обраний спосіб.
Для того, щоб право на доступ до суду було ефективним, особа повинна мати чітко визначену та дієву можливість оскаржити подію, яка, на її думку, порушує її права й охоронювані законом інтереси.
Згідно з частиною 1 статті 15 ЦК України, кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання, а за частиною 1 статті 16 цього Кодексу кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права або інтересу.
За правилами статей 12, 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.
Згідно із статтею 89 ЦПК України, суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).
Судом встановлено, що ОСОБА_1 працює в Берездівському ліцеї та займає посаду вчителя фізики, про що свідчить довідка від 16.04.2026 № 358, видана Берездівською сільською радою (а.с. 9).
Відповідно до наказу Берездівського ліцею Берездівської сільської ради Шепетівського району Хмельницької області № 111-од від 30.08.2024 «Про розподіл педагогічного навантаження на 2024-2025 навчальний рік, внесення змін до педагогічного навантаження у зв`язку з 0,5 год», здійснено розподіл педагогічного навантаження на 2024-2025 навчальний рік : ОСОБА_1 – фізика 10-А, 10-Б, 11 класи 10 год, всього –10 год.
Рішенням Славутського міськрайонного суду Хмельницької області від 03.11.2025 у справі № 682/2856/24 задоволено позовом ОСОБА_1 до Берездівського ліцею Берездівської сільської ради Шепетівського району Хмельницької області та скасовано наказ директора Берездівського ліцею № 111/од від 30.08.2024 в частині розподілу педагогічного навантаження між вчителями фізики (а.с. 14-23).
Задовольняючи даний позов суд дійшов висновку, що із заяв ОСОБА_1 , адресованих директору Берездівського ліцею, начальнику відділу освіти, молоді та спорту, культури та туризму Берездівської сільської ради Шепетівського району Хмельницької області, Службі Освітнього Омбудсмена, показів свідків, допитаних під час судового розгляду, вбачається, що позивачка не надавала згоду працювати із неповним тижневим навантаження у 2024-2025 навчальному році, неодноразово просила довантажити її навчальними годинами фізики до повного тижневого навантаження. Таким чином, відповідачем не дотримано вимоги ст. 32 КЗпП України, щодо зміни істотних умов праці, що призвело до зменшення заробітної плати.
Суд дійшов висновку, що визначивши позивачці на 2024-2025 навчальний рік її тижневе педагогічне навантаження 10 год. замість 18 год., без її згоди, відповідач істотно змінив її умови праці, в результаті чого порушив її трудові права, оскільки внаслідок цього розмір її заробітної плати значно зменшився. Було порушено її право працювати, при цьому не було ніяких змін в організації виробництва та праці в даному навчальному закладі на час винесення наказу № 111/од від 30.08.2024 року, яке потягло скорочення навчальних годин, позивачкою не було подано письмової згоди на таку зміну істотних умов праці. Позивачці не було запропоновано викладати додаткові години навчальних предметів, які вона могла викладати відповідно до своєї кваліфікації.
Зазначене рішення суду залишено в силі постановою Хмельницького апеляційного суду від 02.02.2026. Так, апеляційний суд зазначив, що ОСОБА_1 31.08.2011 року прийнята на посаду вчителя фізики з посадовим окладом згідно штатного розпису, тобто на повну ставку, тож та обставина, що вона за час перебування в трудових відносинах з відповідачем мала різне педагогічне навантаження, не свідчить про можливість зменшення їй педагогічного навантаження нижче тарифної ставки без її згоди.
Розподіл педагогічного навантаження дійсно за законом належить до дискреційних повноважень керівника закладу освіти, проте реалізація таких повноважень має здійснюватися з дотриманням норм трудового законодавства (а.с. 24-27).
Як зазначено у Постанові Об`єднаної Палати Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду від 18.04.2018 року у справі № 753/11000/14-ц, преюдиціальність – обов`язковість фактів, установлених судовим рішенням, що набрало законної сили в одній справі для суду при розгляді інших справ. Преюдиціально встановлені факти не підлягають доказуванню, оскільки їх з істинністю вже встановлено у рішенні і немає необхідності встановлювати їх знову, тобто піддавати сумніву істинність і стабільність судового акта, який вступив в законну силу. Суть преюдиції полягає в неприпустимості повторного розгляду судом одного й того ж питання між тими ж сторонами.
У випадку преюдиціального установлення певних обставин особам, які беруть участь у справі (за умови, що вони брали участь у справі при винесенні преюдиціального рішення), не доводиться витрачати час на збирання, витребування і подання доказів, а суду - на їх дослідження і оцінку. Преюдиціальне значення мають лише рішення зі справи, в якій беруть участь ті самі особи або особа, щодо якої встановлено ці обставини. Преюдицію утворюють виключно лише ті обставини, які безпосередньо досліджувалися і встановлювалися судом, що знайшло відображення в мотивувальній частині судового акта.
Отже факти та обставини, встановленні рішенням Славутського міськрайонного суду Хмельницької області від 03.11.2025 у справі № 682/2856/24 та постановою Хмельницького апеляційного суду від 26.02.2026 у цій же справі, мають для суду преюдиціальне значення. 
Так, у зазначених вище судових рішеннях констатовано факт порушення трудових прав позивача внаслідок встановлення їй меншого навантаження, що призвело до істотного зменшення оплати її праці.
Так, згідно з частиною 2 статті 3 КЗпП України, законодавство про працю регулює трудові відносини працівників усіх підприємств, установ, організацій незалежно від форм власності, виду діяльності і галузевої належності, а також осіб, які працюють за трудовим договором з фізичними особами.
Відповідно до ст. 2-1, 5-1 КЗпП України, держава забезпечує рівність трудових прав усіх громадян незалежно від походження, соціального і майнового стану, расової та національної приналежності, статі, мови, політичних поглядів, релігійних переконань, роду і характеру занять, місця проживання та інших обставин, крім цього, держава гарантує працездатним громадянам, які постійно проживають на території України правовий захист від необґрунтованої відмови у прийнятті на роботу і незаконного звільнення, а також сприяння у збереженні роботи.
За частиною другою статті 2 КЗпП України, працівники реалізують право на працю шляхом укладення трудового договору про роботу на підприємстві, в установі, організації або з фізичною особою.
Згідно зі статтею 22 КЗпП України, відповідно до Конституції України будь-яке пряме або непряме обмеження прав чи встановлення прямих або непрямих переваг при укладенні, зміні та припиненні трудового договору залежно від походження, соціального і майнового стану, расової та національної приналежності, статі, мови, політичних поглядів, релігійних переконань, членства у професійній спілці чи іншому об`єднанні громадян, роду і характеру занять, місця проживання не допускається.
Відповідно до статті 43 Конституції України кожен має право на працю, що включає можливість заробляти на життя працею, яку він вільно обирає або на яку вільно погоджується. Держава створює умови для повного здійснення громадянами права на працю.
Отже, право громадян на працю забезпечується державою.
Згідно зі статтею 94 КЗпП України, заробітна плата – це винагорода, обчислена, як правило, у грошовому виразі, яку власник або уповноважений ним орган виплачує працівникові за виконану ним роботу. Розмір заробітної плати залежить від складності та умов виконуваної роботи, професійно-ділових якостей працівника, результатів його праці та господаоської діяльності підприємства, установи, організації і максимальним розміром не обмежується. Питання державного і договірного регулювання оплати праці, прав працівників на оплату праці та їх захисту визначаються цим Кодексом, Законом України «Про оплату праці» та іншими нормативно-правовими актами.
Відповідно до статті 29 Закону України «Про оплату праці», при укладанні працівником трудового договору (контракту) роботодавець доводить до його відома умови оплати праці, розміри, порядок і строки виплати заробітної плати, підстави, згідно з якими можуть провадитися відрахування у випадках, передбачених законодавством. Про нові або зміну діючих умов оплати праці в бік погіршення роботодавець повинен повідомити працівника не пізніш як за два місяці до їх запровадження або зміни.
Відповідно до частини 2 статті 22 Закону України «Про повну загальну середню освіту», педагогічні працівники мають права, визначені Законом України «Про освіту», цим Законом, законодавством, колективним договором, трудовим договором та/або установчими документами закладу освіти.
Згідно з ч. 3 ст. 24 Закону, педагогічна діяльність вчителя включає, зокрема, 1) діяльність у межах його педагогічного навантаження, норма якого на одну тарифну ставку становить 18 навчальних годин на тиждень.
Розподіл педагогічного навантаження у закладі освіти затверджується його керівником відповідно до вимог законодавства. Педагогічне навантаження педагогічного працівника закладу освіти обсягом менше норми, передбаченої цією статтею, встановлюється за його письмовою згодою (ч. 5 ст. 24 Закону).
Статтею 2 Закону України «Про оплату праці», визначено структуру заробітної плати, яка складається з основної заробітної плати, додаткової заробітної плати, інших заохочувальних і компенсаційних виплат.
За цією нормою основна заробітна плата – це винагорода за виконану роботу відповідно до встановлених норм праці (норми часу, виробітку, обслуговування, посадові обов`язки). Вона встановлюється у вигляді тарифних ставок (окладів) і відрядних розцінок для робітників та посадових окладів для службовців.
Додаткова заробітна плата – це винагорода за працю понад установлені норми, за трудові успіхи та винахідливість і за особливі умови праці. Вона включає доплати, надбавки, гарантії і компенсаційні виплати, передбачені чинним законодавством; премії, пов`язані з виконанням виробничих завдань і функцій.
Відповідно частин першої, другої статті 8, статті 13 Закону України «Про оплату праці», держава здійснює регулювання оплати праці працівників підприємств усіх форм власності шляхом встановлення розміру мінімальної заробітної плати та інших державних норм і гарантій, встановлення умов і розмірів оплати праці керівників підприємств, заснованих на державній, комунальній власності, працівників підприємств, установ та організацій, що фінансуються чи дотуються з бюджету, а також шляхом оподаткування доходів працівників.
Умови розміру оплати праці працівників установ та організацій, що фінансуються з бюджету, визначаються Кабінетом Міністрів України, крім випадків, передбачених частиною третьою цієї статті, та частиною першою статті 10 цього Закону. Оплата праці працівників установ і організацій, що фінансуються з бюджету, здійснюється на підставі актів Кабінету Міністрів України в межах бюджетних асигнувань. Обсяги витрат на оплату праці працівників установ і організацій, що фінансуються з бюджету, затверджуються одночасно з бюджетом.
Статтею 57 Закону України «Про освіту» передбачені гарантії держави педагогічним, науково - педагогічним і іншим категоріям установ освіти, зокрема: виплата надбавок до заробітної плати.
Статтею 98 КЗпП України передбачено, що оплата праці працівників установ і організацій, що фінансуються з бюджету, здійснюється на підставі законів та інших нормативно-правових актів України, генеральної, галузевих, регіональних угод, колективних договорів, у межах бюджетних асигнувань та позабюджетних доходів.
Аналогічні положення містяться в статті 13 Закону України «Про оплату праці».
Нарахування заробітної плати педагогічним працівникам закладів освіти здійснюється на підставі Постанови Кабінету Міністрів України від 30 серпня 2002 року № 1298 «Про оплату праці працівників на основі Єдиної тарифної сітки, розрядів і коефіцієнтів з оплати праці працівників установ, закладів та організацій окремих галузей бюджетної сфери», із змінами і доповненнями, наказу Міністерства освіти і науки України від 26 вересня 2005 року № 557 «Про впорядкування умов оплати праці та затвердження схем тарифних розрядів працівників навчальних закладів, установ освіти та наукових установ», Інструкції про порядок обчислення заробітної плати працівників освіти, затвердженої наказом Міністерства освіти України від 15 квітня 1993 року № 102 (зі змінами).
Пунктом 3 постанови Кабінету Міністрів України від 30 серпня 2002 року № 1298 «Про оплату праці працівників на основі Єдиної тарифної сітки розрядів і коефіцієнтів з оплати праці працівників установ, закладів та організацій окремих галузей бюджетної сфери» установлено надбавки працівникам у розмірі до 50 відсотків посадового окладу (ставки заробітної плати тарифної ставки): за високі досягнення у праці; за виконання особливо важливої роботи (на строк її виконання); за складність, напруженість у роботі. 
Так, згідно довідки про доходи від 30 березня 2026 року № 14, розгорнутої довідки про доходи від 16 квітня 2026 року № 358, виданої Берездівською сільською радою, загальна сума доходу ОСОБА_1 за період з 01.09.2024 року по 31.02.2025 року за десять годин становила 101 532,92 грн (а.с. 6, 9).
Згідно витягу з тарифікаційного списку вчителів Берездівського ліцею на 2025-2026 рр., виданого Берездівською сільською радою 30 березня 2026 року № 26, заробітна плата ОСОБА_1 складає: 10 годин згідно тарифікаційного листа; 4725,11 грн – заробітна плата згідно викладацьких годин; 472,51 грн – (10%) надбавка за престижність; 1417,53 грн (30%) – надбавка за вислугу років; 1300,00 грн. – доплата за несприятливі умови праці; 7915,15 грн – нарахована заробітна плата (а.с. 7). 
Таким чином, з урахуванням вищенаведених тарифів, в 2024-2025 навчальних роках позивачу не було виплачено заробітної плати за 8 годин, що становить 61741 грн. 20 коп, а саме:
472,511 грн – заробітна плата за одну годину; 
47,251 грн – доплата за престижність 10%; 
141,753 грн – доплата за вислугу років 30%; 
661,515 грн – разом за одну годину (472,511+47,251+141,753-661,515); 
5292,120 грн – недоплачена заробітна плата за місяць (661,515 х 8 год. - 5292,120); 
52921,2 грн – недоплачена заробітна плата за 10 місяців (5292,120 х 10-52921,2); 
8820 грн – недоплачена заробітна плата за липень і серпень, а також відпустка (4410 х 2 = 8820);
61 741,2 грн – сума недоплаченої заробітної плати за вісім годин за 2024-2025 навчальний рік.
Фактично ж Відповідач здійснював оплату праці ОСОБА_1 пропорційно відпрацьованим годинам, тобто виходячи з фактично зменшеного навантаження, чим порушив встановлені гарантії оплати праці.
Як встановлено в судовому засіданні та підтверджено рішенням Славутського міськрайонного суду Хмельницької області від 03.11.2025 у справі № 682/2856/24 діями відповідача було порушено трудові права ОСОБА_1 , гарантовані Інструкцією №102 та законодавством України про працю, що призвело до недоотримання нею заробітної плати.
Суд зазначає, що стороною відповідача не подано жодних доказів на спростування зазначеного розрахунку, контррозрахунку не надано, як і не надано доказів виплати ОСОБА_1 недоотриманої нею заробітної плати внаслідок скасування наказу № 111/од від 30.08.2024.
Оскільки розрахунки Позивача є підтвердженими, математично правильними, документально обґрунтованими та не спростованими Відповідачем, суд вважає позовні вимоги такими, що підлягають задоволенню у повному обсязі.
Вирішуючи питання розподілу судових витрат судом враховується, що позивач на підставі п. 1 ч. 1 ст. 5 Закону України «Про судовий збір» була звільнена від сплати судового збору, у зв`язку із чим на підставі ст. 141 ЦПК України судовий збір підлягає стягненню із відповідача на користь держави.
Керуючись ст.ст. 4-13, 17, 18, 263, 265, 273, 352-355 ЦПК України, суд

у х в а л и в :
Позов – задовольнити.
Стягнути з Берездівського ліцею Берездівської сільської ради Шепетівського району Хмельницької області на користь ОСОБА_1 заборгованість по заробітній платі в розмірі 61 741,20 грн. (шістдесят одна тисяча сімсот сорок одна грн., 20 коп.).
Стягнути із Берездівського ліцею Берездівської сільської ради Шепетівського району Хмельницької області на користь держави 1331,20 грн (одна тисяча триста тридцять ода гривня двадцять копійок).
Апеляційна скарга на рішення суду може бути подана протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було проголошено скорочене (вступну та резолютивну частини) судове рішення або якщо розгляд справи (вирішення питання) здійснювався без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.
Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.
Апеляційна скарга подається безпосередньо до Хмельницького апеляційного суду.
Повне найменування (ім`я) учасників справи та їх місце проживання (місцезнаходження):Позивач: ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 , паспорт громадянина України НОМЕР_1 , виданий Славутським МВ УМВС України в Хмельницькій області від 31.05.2002, РНОКПП: НОМЕР_2 , адреса: АДРЕСА_1 )
Відповідач: Берездівський ліцей Берездівської сільської ради Шепетівського району Хмельницької області (код ЄДРПОУ 41537633, адреса: вул. Шкільна, буд. 3, с. Берездів, Шепетівський район, Хмельницька обл., 30053)
Повний текст рішення складено: 01.07.2026. 
Суддя         Мотонок Т. Я.