ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД	
Справа № 640/27666/20 Суддя (судді) першої інстанції: Конишева Олена Василівна

ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

30 квітня 2026 року м. Київ

Колегія суддів Шостого апеляційного адміністративного суду у складі:
судді-доповідача Аліменка В.О.,
суддів Вівдиченко Т.Р., Карпушової О.В.
розглянувши в порядку письмового провадження апеляційну скаргу Північного офісу Держаудитслужби на рішення Запорізького окружного адміністративного суду від 02 червня 2025 р. у справі за адміністративним позовом Комунального підприємства Виконавчого органу Київради (Київської міської державної адміністрації) "Київтеплоенерго" до Північного офісу Держаудитслужби про визнання протиправним та скасування висновку,-
В С Т А Н О В И Л А:
Комунальне підприємство Виконавчого органу Київради (Київської міської державної адміністрації) "Київтеплоенерго" звернулось до суду з позовом до Північного офісу Держаудитслужби, в якому просило суд:
- визнати протиправним та скасувати висновок про результати моніторингу процедури закупівель - відкритих торгів (ідентифікатор закупівель ID ДК 021:2015:71510000-6 Послуги у сфері інженерно-геологічних вишукувань (Послуги з виконання топографо-геодезичної зйомки розробленням проектної документації, необхідної для формування ділянок та їх реєстрації в Державному земельному кадастрі), оголошення №UA-2020-08-14-002516-с.
Рішенням Запорізького окружного адміністративного суду від 02 червня 2025 року адміністративний позов задоволено.
В апеляційній скарзі відповідач, посилаючись на порушення судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права, що призвело до неправильного вирішення справи, просить скасувати вказане судове рішення та прийняти нове рішення, яким в задоволенні адміністративного позову відмовити в повному обсязі.
Згідно п.3 частини першої ст. 311 Кодексу адміністративного судочинства України суд може розглянути справу без повідомлення учасників справи (в порядку письмового провадження) також у разі подання апеляційної скарги на рішення суду першої інстанції, які ухвалені в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін (у порядку письмового провадження).
З огляду на викладене, колегія суддів визнала за можливе розглянути справу в порядку письмового провадження.
За змістом частини першої статті 309 Кодексу адміністративного судочинства України апеляційна скарга на ухвалу суду першої інстанції має бути розглянута протягом тридцяти днів з дня постановлення ухвали про відкриття апеляційного провадження.
За приписами частини другої статті 309 Кодексу адміністративного судочинства України у виняткових випадках апеляційний суд за клопотанням сторони та з урахуванням особливостей розгляду справи може продовжити строк розгляду справи, але не більш як на п`ятнадцять днів, про що постановляє ухвалу.
Згідно з частиною четвертою статті 9 Кодексу адміністративного судочинства України суд вживає визначені законом заходи, необхідні для з`ясування всіх обставин у справі.
Пунктом 1 статті 6, ратифікованої Законом України №475/97-ВР від 17 липня 1997 року, Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод закріплено право вирішення спірного питання упродовж розумного строку.
Колегія суддів Шостого апеляційного адміністративного суду, з метою забезпечення повного та всебічного розгляду справи, а також прийняття законного та обґрунтованого рішення з дотриманням процесуальних прав усіх учасників судового процесу, дійшла висновку про наявність підстав для продовження строку розгляду апеляційної скарги на розумний строк.
Перевіривши повноту встановлення судом першої інстанції фактичних обставин справи та правильність застосування ним норм матеріального і процесуального права, колегія суддів дійшла наступного висновку.
Як вбачається з матеріалів справи, На підставі наказу Управління Північного офісу Держаудитслужби у Вінницькій області від 30.09.2020 № 56 «Про початок моніторингу закупівель» здійснено моніторинг процедури закупівлі Послуги з виконання топографо-геодезичної зйомки з подальшим розробленням проектної документації, необхідної для формування земельних ділянок та їх реєстрації в Державному земельному кадастрі (ДК 021:2015: 71510000-6 - Послуги у сфері інженерно-геологічних вишукувань), очікувана вартість 3 800 000,00 грн. Інформація про оприлюднення. : UА -2020-08-14-0025 16-с, 14 серпня 2020 року.
Предметом аналізу були питання: визначення предмета закупівлі, відображення закупівлі у річному плані, оприлюднення інформації щодо закупівлі, повноти відображення інформації в річному плані та оголошенні про проведення відкритих торгів, відповідності вимог тендерної документації вимогам Закону України «Про публічні закупівлі», із змінами (далі - Закон), розгляду тендерних пропозицій, своєчасності укладання договору про закупівлю та його оприлюднення, відповідності умов договору умовам тендерної пропозиції переможця.
Під час моніторингу проаналізовано: річний план закупівель на 2020 рік комунального підприємства Виконавчого органу Київради (Київської міської державної адміністрації) «Київтеплоенерго» (далі - замовник), оголошення про проведення відкритих торгів, тендерну документацію, тендерні пропозиції TOB «ЮНЕКС КОНСАЛТИНГ» та TOB «ГЕО-МАКС», протоколи засідання тендерного комітету від 08 вересня 2020 року №1539 та №1540, повідомлення про намір укласти договір від 09 вересня 2020 року, договір від 28 вересня 2020 року №1 143/ДОД-20 та пояснення від 07 та 12 жовтня 2020 року, отримані від замовника через електронну систему закупівель. 
За результатами моніторингу закупівлі установлено, що на порушення вимог пунктів 8 та 9 частини другої статті 21 Закону оголошення про проведення відкритих торгів (UА -2020-08-14-0025 16-с) не містить інформації про мову (мови), якою (якими) повинні готуватися тендерні пропозиції, а також інформації про умови надання забезпечення тендерних пропозицій.
Відповідно до частини першої статті 10 Закону замовник самостійно та безоплатно через авторизовані електронні майданчики оприлюднює в електронній системі закупівель у порядку, встановленому Уповноваженим органом та Законом, інформацію про закупівлю, зокрема, договір про закупівлю та всі додатки до нього - протягом трьох робочих днів з дня його укладення.
Проте, замовник не оприлюднив протягом трьох робочих днів з дня укладення договору (28 вересня 2020 року) додаток «Банківська гарантія», який відповідно до пп.1З.1.4 п.13 договору від 28 вересня 2020 року №1143/ДОД-20 є його невід`ємною частиною, чим порушив вимоги пункту 10 частини першої статті 10 Закону.
Також, за результатами проведеного моніторингу встановлено, що замовником не дотримано частини четвертої Розділу X. «Прикінцеві та перехідні положення» Закону, а саме: протоколи засідань тендерного комітету від 08 вересня 2020 року №1539 та №1540 не містять підписів усіх членів тендерного комітету присутніх на їх засіданнях або обґрунтованої відмови від підпису або інформації про їх відсутність на засіданні.
З огляду на встановлені порушення законодавства у сфері закупівель, керуючись статтями 2, 5 Закону України «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні», Управління Північного офісу Держаудитслужби у Вінницькій області зобов`язує вжити заходів щодо недопущення таких порушень у подальшому та протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення висновку оприлюднити через електронну систему закупівель інформацію та/або документи, що свідчать про усунення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, викладених у висновку або аргументовані заперечення до висновку або інформацію про причини неможливості усунення виявлених порушень.
Не погоджуючись з таким рішенням відповідача та вважаючи свої права порушеними, позивач звернувся з цим позовом до суду.
Задовольняючи позовні вимоги, суд першої інстанції виходив з того, що в оскаржуваному висновку чітко не визначено позивачу конкретний захід, який має бути направлений на недопущення встановленого порушення у подальшому.
Надаючи правову оцінку обставинам справи, колегія суддів виходить з такого.
Правові та економічні засади здійснення закупівель товарів, робіт і послуг для забезпечення потреб держави та територіальної громади визначає Закон України «Про публічні закупівлі» (далі - Закон).
Згідно статті 1 Закону електронна система закупівель - інформаційно-телекомунікаційна система, яка має комплексну систему захисту інформації з підтвердженою відповідністю згідно із Законом України «Про захист інформації в інформаційно-телекомунікаційних системах», що забезпечує проведення закупівель, створення, розміщення, оприлюднення, обмін інформацією і документами в електронному вигляді, до складу якої входять веб-портал Уповноваженого органу, авторизовані електронні майданчики, між якими забезпечено автоматичний обмін інформацією та документами (пункт 7); замовники - суб`єкти, визначені згідно із статтею 2 цього Закону, які здійснюють закупівлі товарів, робіт і послуг відповідно до цього Закону; замовники - органи державної влади, органи місцевого самоврядування та органи (пункт 11); моніторинг процедури закупівлі - аналіз дотримання замовником законодавства у сфері публічних закупівель під час проведення процедури закупівлі, укладення договору про закупівлю та протягом його дії з метою запобігання порушенням законодавства у сфері публічних закупівель (пункт 14); Уповноважений орган - центральний орган виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну політику у сфері публічних закупівель (пункт 36).
Відповідно до статті 2 Закону №2939 головними завданнями органу державного фінансового контролю є: здійснення державного фінансового контролю за використанням і збереженням державних фінансових ресурсів, необоротних та інших активів, правильністю визначення потреби в бюджетних коштах та взяттям зобов`язань, ефективним використанням коштів і майна, станом і достовірністю бухгалтерського обліку і фінансової звітності у міністерствах та інших органах виконавчої влади, державних фондах, фондах загальнообов`язкового державного соціального страхування, бюджетних установах і суб`єктах господарювання державного сектору економіки, а також на підприємствах, в установах та організаціях, які отримують (отримували у періоді, який перевіряється) кошти з бюджетів усіх рівнів, державних фондів та фондів загальнообов`язкового державного соціального страхування або використовують (використовували у періоді, який перевіряється) державне чи комунальне майно (далі - підконтрольні установи), за дотриманням бюджетного законодавства, дотриманням законодавства про закупівлі, діяльністю суб`єктів господарської діяльності незалежно від форми власності, які не віднесені законодавством до підконтрольних установ, за судовим рішенням, ухваленим у кримінальному провадженні.
Державний фінансовий контроль забезпечується органом державного фінансового контролю через проведення державного фінансового аудиту, інспектування, перевірки закупівель та моніторингу закупівлі.
Згідно Положення про Державну аудиторську службу України, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України №43 від 03 лютого 2016 року (далі - Положення №43), Державна аудиторська служба України (далі - Держаудитслужба) є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України, який забезпечує формування і реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю.
Держаудитслужба, відповідно до п.п.3 п.4 Положення, реалізує державний фінансовий контроль через здійснення: державного фінансового аудиту; перевірки державних закупівель; інспектування (ревізії); моніторингу закупівель.
Відповідно до п.п. 9 п. 4 Положення відповідно до покладених на неї завдань вживає в установленому порядку заходів до усунення виявлених під час здійснення державного фінансового контролю порушень законодавства та притягнення до відповідальності винних осіб, а саме: вимагає від керівників та інших осіб підприємств, установ та організацій, що контролюються, усунення виявлених порушень законодавства; здійснює контроль за виконанням таких вимог; звертається до суду в інтересах держави у разі незабезпечення виконання вимог щодо усунення виявлених під час здійснення державного фінансового контролю порушень законодавства з питань збереження і використання активів; застосовує заходи впливу за порушення бюджетного законодавства, накладає адміністративні стягнення на осіб, винних у порушенні законодавства; передає в установленому порядку правоохоронним органам матеріали за результатами державного фінансового контролю у разі встановлення порушень законодавства, за які передбачено кримінальну відповідальність або які містять ознаки корупційних діянь.
Відповідно до пункту 7 Положення, Держаудитслужба здійснює свої повноваження безпосередньо і через утворені в установленому порядку міжрегіональні територіальні органи.
Частиною першою статті 5 Закону передбачено, що закупівлі здійснюються за такими принципами: 1) добросовісна конкуренція серед учасників; 2) максимальна економія, ефективність та пропорційність; 3) відкритість та прозорість на всіх стадіях закупівель; 4) недискримінація учасників та рівне ставлення до них; 5) об`єктивне та неупереджене визначення переможця процедури закупівлі / спрощеної закупівлі; 6) запобігання корупційним діям і зловживанням.
Відповідно до частини першої статті 10 Закону замовник самостійно та безоплатно через авторизовані електронні майданчики оприлюднює в електронній системі закупівель у порядку, встановленому Уповноваженим органом та цим Законом, інформацію про закупівлю, а саме:
1) оголошення про проведення конкурентних процедур закупівель, тендерну документацію та проект договору про закупівлю:
оголошення про проведення відкритих торгів - не пізніше ніж за 15 днів до кінцевого строку подання тендерних пропозицій, якщо вартість закупівлі не перевищує межі, встановлені у частині третій цієї статті, та не пізніше 30 днів у разі перевищення таких меж;
оголошення про проведення конкурентного діалогу - не пізніше ніж за 15 днів до кінцевого строку подання тендерних пропозицій, якщо вартість закупівлі не перевищує межі, встановлені у частині третій цієї статті, та не пізніше 30 днів у разі перевищення таких меж;
оголошення про проведення торгів з обмеженою участю - не пізніше ніж за 30 днів до кінцевої дати отримання документів, поданих на кваліфікаційний відбір;
2) оголошення про проведення спрощеної закупівлі та проект договору про закупівлю - не пізніше ніж за шість робочих днів до кінцевого строку подання пропозицій;
3) зміни до тендерної документації та роз`яснення до неї (у разі наявності) у машинозчитувальному форматі - протягом одного дня з дня прийняття рішення про їх внесення або надання роз`яснень. У хронологічному порядку відображаються зміни до тендерної документації та кінцевий строк подання тендерних пропозицій, який був визначений відповідно до кожної із змін до тендерної документації; 
4) зміни до оголошення про проведення спрощеної закупівлі та/або вимог до предмета закупівлі - протягом одного дня з дня прийняття рішення про їх внесення;
5) оголошення з відомостями про укладену рамкову угоду (у разі здійснення закупівлі за рамковими угодами) - не пізніше ніж через сім днів з дня укладення рамкової угоди;
6) протокол кваліфікаційного відбору - протягом одного дня з дня його затвердження;
7) протокол розгляду тендерних пропозицій - протягом одного дня з дня його затвердження;
8) повідомлення про намір укласти договір про закупівлю - протягом одного дня з дня прийняття рішення про визначення переможця процедури закупівлі / спрощеної закупівлі;
9) інформацію про відхилення тендерної пропозиції / пропозиції учасника - протягом одного дня з дня прийняття рішення про відхилення;
10) договір про закупівлю та всі додатки до нього - протягом трьох робочих днів з дня його укладення;
11) повідомлення про внесення змін до договору про закупівлю та зміни до договору у випадках, передбачених частиною п`ятою статті 41 цього Закону - протягом трьох робочих днів з дня внесення змін;
12) звіт про виконання договору про закупівлю - протягом 20 робочих днів з дня виконання сторонами договору про закупівлю або закінчення строку дії договору про закупівлю, за умови його виконання сторонами, або його розірвання;
13) звіт про договір про закупівлю, укладений без використання електронної системи закупівель - протягом трьох робочих днів з дня укладення договору про закупівлю.
Порядок здійснення моніторингу публічних закупівель визначений статтею 8 Закону.
Відповідно до частин першої, другої статті 8 Закону моніторинг процедури закупівлі здійснюють центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю, та його міжрегіональні територіальні органи (далі - органи державного фінансового контролю).
Моніторинг процедури закупівлі здійснюється протягом проведення процедури закупівлі, укладення договору про закупівлю та його дії.
Рішення про початок моніторингу процедури закупівлі приймає керівник органу державного фінансового контролю або його заступник (або уповноважена керівником особа) за наявності однієї або декількох із таких підстав:
1) дані автоматичних індикаторів ризиків;
2) інформація, отримана від органів державної влади, народних депутатів України, органів місцевого самоврядування, про наявність ознак порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель;
3) повідомлення в засобах масової інформації, що містять відомості про наявність ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель;
4) виявлені органом державного фінансового контролю ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель в інформації, оприлюдненій в електронній системі закупівель;
5) інформація, отримана від громадських об`єднань, про наявність ознак порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, виявлених за результатами громадського контролю у сфері публічних закупівель відповідно до статті 7 цього Закону.
Для аналізу даних, що свідчать про ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, може використовуватися:
інформація, оприлюднена в електронній системі закупівель;
інформація, що міститься в єдиних державних реєстрах;
інформація в базах даних, відкритих для доступу центральному органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю.
Повідомлення про прийняття рішення про початок моніторингу процедури закупівлі орган державного фінансового контролю оприлюднює в електронній системі закупівель протягом двох робочих днів з дня прийняття такого рішення із зазначенням унікального номера оголошення про проведення конкурентної процедури закупівлі, присвоєного електронною системою закупівель, та/або унікального номера повідомлення про намір укласти договір про закупівлю у разі застосування переговорної процедури закупівлі, а також опису підстав для здійснення моніторингу процедури закупівлі (частина третя статті 8 Закону).
Частини шоста, сьома статті 8 Закону передбачають, що за результатами моніторингу процедури закупівлі посадова особа органу державного фінансового контролю складає та підписує висновок про результати моніторингу процедури закупівлі (далі - висновок), що затверджується керівником органу державного фінансового контролю або його заступником. Такий висновок підлягає оприлюдненню в електронній системі закупівель протягом трьох робочих днів з дня його складання.
У висновку обов`язково зазначаються:
1) найменування, місцезнаходження та ідентифікаційний код замовника в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань, щодо якого здійснювався моніторинг процедури закупівлі;
2) назва предмета закупівлі із зазначенням коду за Єдиним закупівельним словником (у разі поділу на лоти такі відомості повинні зазначатися щодо кожного лота) та назви відповідних класифікаторів предмета закупівлі і частин предмета закупівлі (лотів) (за наявності) та його очікувана вартість;
3) унікальний номер оголошення про проведення конкурентної процедури закупівлі, присвоєний електронною системою закупівель, та/або унікальний номер повідомлення про намір укласти договір про закупівлю у разі застосування переговорної процедури закупівлі;
4) опис порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, виявленого за результатами моніторингу процедури закупівлі;
5) зобов`язання щодо усунення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель.
У висновку може зазначатися додаткова інформація, визначена органом державного фінансового контролю.
Якщо за результатами моніторингу процедури закупівлі не виявлено порушень законодавства у сфері публічних закупівель, у висновку зазначається інформація про відсутність порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель.
Якщо під час моніторингу, за результатами якого виявлено ознаки порушення законодавства у сфері публічних закупівель, було відмінено тендер чи визнано його таким, що не відбувся, орган державного фінансового контролю зазначає опис порушення без зобов`язання щодо усунення такого порушення. Якщо за результатами моніторингу процедури закупівлі виявлено ознаки порушення законодавства, вжиття заходів щодо яких не належить до компетенції органу державного фінансового контролю, про це письмово повідомляються відповідні державні органи.
Відповідно до частини першої статті 22 Закону тендерна документація безоплатно оприлюднюється замовником разом з оголошенням про проведення конкурентних процедур закупівель в електронній системі закупівель для загального доступу шляхом заповнення полів в електронній системі закупівель. Тендерна документація не є об`єктом авторського права та/або суміжних прав.
В силу вимог пунктів 1, 2 частини другої статті 22 Закону у тендерній документації зазначаються, зокрема: інструкція з підготовки тендерних пропозицій; один або декілька кваліфікаційних критеріїв відповідно до статті 16 цього Закону, підстави, встановлені статтею 17 цього Закону, та інформація про спосіб підтвердження відповідності учасників установленим критеріям і вимогам згідно із законодавством. Замовник не вимагає документального підтвердження інформації про відповідність підставам, встановленим статтею 17 цього Закону, у разі якщо така інформація є публічною, що оприлюднена у формі відкритих даних згідно із Законом України "Про доступ до публічної інформації", та/або міститься у відкритих єдиних державних реєстрах, доступ до яких є вільним. Для об`єднання учасників замовником зазначаються умови щодо надання інформації та способу підтвердження відповідності таких учасників установленим кваліфікаційним критеріям та підставам, встановленим статтею 17 цього Закону.
Тендерна документація може містити іншу інформацію, вимоги щодо наявності якої передбачені законодавством та яку замовник вважає за необхідне включити до тендерної документації (частина третя статті 22 Закону).
Пунктом 3 Особливостей здійснення публічних закупівель товарів, робіт і послуг для замовників, передбачених Законом України «Про публічні закупівлі», на період дії правового режиму воєнного стану в Україні та протягом 90 днів з дня його припинення або скасування, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 12.10.2022 № 1178 (далі - Особливості в редакції, чинній на момент проведення закупівлі) встановлено, що замовники, що зобов`язані здійснювати публічні закупівлі товарів, робіт і послуг відповідно до Закону, проводять закупівлі з урахуванням цих особливостей та з дотриманням принципів здійснення публічних закупівель, визначених Законом.
Згідно з абзацом першим пункту 28 Особливостей тендерна документація формується замовником відповідно до вимог статті 22 Закону з урахуванням Особливостей.
Відповідно до абзацу першого частини третьої статті 22 Закону тендерна документація може містити іншу інформацію, вимоги щодо наявності якої передбачені законодавством та яку замовник вважає за необхідне включити до тендерної документації.
У тендерній документації міститься інформація, яка була оприлюднена одночасно з оголошенням про проведення процедури закупівлі в електронній системі ProZorro, зокрема зазначено відомості щодо мови, якою повинні бути складені тендерні пропозиції.
Так, у пункті 7 тендерної документації прямо визначено, що під час здійснення процедури закупівлі всі документи повинні викладатися українською мовою.
Отже, замовником було належним чином надано інформацію стосовно мови підготовки тендерних пропозицій, а учасники на етапі їх формування були повною мірою обізнані щодо вимог до мови оформлення документів. У зв`язку з цим під час оголошення процедури закупівлі не встановлювалися вимоги, які б обмежували конкуренцію чи мали дискримінаційний характер щодо учасників.
З урахуванням викладеного, суд дійшов висновку, що відсутність відповідної інформації про мову безпосередньо в оголошенні про проведення закупівлі не вплинула ані на процес подання тендерних пропозицій, ані на результати проведеного аукціону.
При цьому встановлено, що у пункті 7 розділу «Загальні положення» тендерної документації позивачем було розміщено інформацію щодо мови складання тендерних пропозицій, тоді як у пункті 2 розділу «Інструкція з підготовки тендерної пропозиції» визначено умови забезпечення тендерної пропозиції. Це, у свою чергу, свідчить про дотримання позивачем принципу відкритості та прозорості на всіх стадіях закупівлі, передбаченого статтею 5 Закону № 922-VIII.
Таким чином, позивачем не допущено порушення вимог пунктів 8, 9 частини другої статті 21 Закону № 922-VIII.
Щодо встановленого порушення, яке полягало в тому, що замовник не оприлюднив протягом трьох робочих днів з моменту укладення договору (28 вересня 2020 року) додаток «Банківська гарантія», який відповідно до підпункту 13.1.4 пункту 13 договору від 28 вересня 2020 року № П43/ДОД-20 є його невід`ємною частиною, чим нібито порушено вимоги пункту 10 частини першої статті 10 Закону, суд зазначає наступне.
Судом встановлено, що замовник у строки, визначені пунктом 10 частини першої статті 10 Закону, оприлюднив на вебпорталі Уповноваженого органу договір про закупівлю робіт від 28.09.2020 № 1143/ДОД-20 разом із додатком 1 «Завдання на виконання робіт», додатком 2 «Кошторис» та додатком 3 «Календарний план». Водночас додаток 4 «Банківська гарантія» є окремим правочином, який був відсканований окремим файлом, однак під час завантаження документів до електронної системи закупівель з технічних причин було прикріплено лише один файл.
На запит Державної аудиторської служби України замовник оприлюднив 07.10.2020 на вебпорталі Уповноваженого органу пояснення № 28АУ/05/2у/3/3769, у яких зазначив, що мала місце технічна помилка під час сканування та оприлюднення документів, а також додав відповідну банківську гарантію.
Крім того, суд звертає увагу, що після оприлюднення договору процедура закупівлі переходить у статус «Завершена», у зв`язку з чим відсутня технічна можливість виправлення таких помилок, зокрема шляхом додавання відсутнього додатка 4 «Банківська гарантія» (що підтверджується матеріалами справи, зокрема зображеннями з електронного майданчика SmartTender та відповідною інструкцією щодо його використання).
На теперішній час замовник формально має можливість внесення змін до договору про закупівлю, однак відсутні правові підстави для такого внесення змін, визначені частиною п`ятою статті 41 Закону.
Суд також зазначає, що відповідно до положень Цивільного кодексу України гарантія є самостійним видом правочину, спрямованим на забезпечення виконання основного зобов`язання. У даному випадку основним зобов`язанням у межах процедури закупівлі № UA-2020-08-14-002516-е є договір про закупівлю робіт від 28.09.2020 № 1143/ДОД-20, укладений за результатами проведення процедури закупівлі.
Згідно зі статтею 562 Цивільного кодексу України, зобов`язання гаранта (банку) перед кредитором (замовником) не залежить від основного зобов`язання, зокрема і у випадках припинення або недійсності останнього, навіть якщо у гарантії міститься посилання на таке зобов`язання.
Таким чином, договір про закупівлю разом із додатками «Завдання на виконання робіт», «Кошторис» та «Календарний план» формують сукупність умов, необхідних для виконання робіт за предметом договору. Водночас банківська гарантія є окремим правочином, який не впливає на дійсність основного договору від 28.09.2020 № 1143/ДОД-20, його істотні умови та предмет.
З огляду на наведене, технічна помилка, що полягала в неоприлюдненні банківської гарантії, не порушує принципів здійснення публічних закупівель, не була спрямована на приховування будь-яких умов договору та не тягне за собою недійсності договору.
Щодо встановленого порушення частини четвертої розділу X «Прикінцеві та перехідні положення» Закону, яке полягало у відсутності підписів усіх членів тендерного комітету в протоколах від 08 вересня 2020 року № 1539 та № 1540 або відсутності відомостей про причини їх відсутності чи відмови від підпису, суд зазначає таке.
Частина четверта розділу X Закону передбачає, що процедури закупівель, розпочаті до введення в дію цього Закону, завершуються відповідно до порядку, який діяв до набрання ним чинності.
Оригінали протоколів засідань тендерного комітету замовника, зокрема протоколи від 08 вересня 2020 року № 1539 та № 1540, оформлені відповідно до вимог абзацу тринадцятого частини третьої розділу X Закону та містять підписи всіх членів тендерного комітету, які були присутні на відповідних засіданнях. Відомості про відсутність членів комітету або про їх відмову від підписання у цих протоколах відсутні, оскільки такі обставини фактично не мали місця.
Щодо формату оприлюднення протоколів на вебпорталі Уповноваженого органу, суд враховує, що замовником було надано пояснення від 07.10.2020 № 28АУ/05/2у/3/3769, відповідно до яких законодавством не встановлено обов`язкового формату документів для їх оприлюднення (doc, docx, pdf, jpeg тощо). При цьому під час оприлюднення документів секретар тендерного комітету накладає електронний цифровий підпис, чим підтверджує відповідність електронної версії документа його оригіналу.
З огляду на викладене, суд дійшов висновку, що під час складання та оприлюднення протоколів засідань тендерного комітету позивачем не було допущено порушень вимог законодавства.
Крім того, суд зазначає, що вимоги контролюючого органу щодо усунення виявлених порушень мають формуватися в межах його компетенції та містити чіткі, конкретні і зрозумілі приписи, обов`язкові до виконання підконтрольним суб`єктом.
Можливість усунення таких порушень безпосередньо залежить від чіткого визначення суб`єктом владних повноважень конкретних заходів, які необхідно вжити уповноваженій особі замовника. Водночас покладення на позивача обов`язку самостійно визначати зміст таких заходів на підставі нечітко сформульованих вимог може призвести до нових порушень законодавства.
Визначене відповідачем зобов`язання щодо «здійснення заходів, спрямованих на недопущення порушень у майбутньому» не відповідає вимогам закону до змісту індивідуального акта, оскільки не містить конкретного способу усунення порушення, що є обов`язковим елементом такого акта.
Загальні вимоги до актів індивідуальної дії передбачають їх обґрунтованість і вмотивованість, тобто зазначення чітких фактичних і правових підстав їх прийняття, а також логічних і зрозумілих мотивів, чого у даному випадку відповідачем не дотримано.
Отже, відсутність конкретизації заходів щодо усунення порушень унеможливлює їх належне виконання та створює ризик повторного порушення законодавства.
Зобов`язальний характер вимог про усунення правопорушення передбачає не лише встановлення самого порушення, але й визначення чіткого, імперативного способу його усунення.
Аналогічна правова позиція викладена у постановах Верховного Суду від 10.12.2019 у справі № 160/9513/18, від 05.03.2020 у справі № 640/467/19, від 23.04.2020 у справі № 160/5735/19, від 11.06.2020 у справі № 160/6502/19, від 12.08.2020 у справі № 160/11304/19, від 21.01.2021 у справі № 400/4458/19, від 21.10.2021 у справі № 640/17797/20, від 30.11.2021 у справі № 420/5590/19 та від 04.05.2023 у справі № 160/5890/22.
Відповідно до ч.5 статті 242 КАС України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.
В свою чергу, встановлення відповідачем в оскаржуваному висновку обов`язку позивача здійснити заходи направлені на недопущення встановленого порушення у подальшому, зокрема шляхом проведення роз`яснювальної роботи, економічних навчань, тощо, не вирішує питання обґрунтованості та вмотивованості спірного висновку як акту індивідуальної дії.
Так, зазначаючи в оскаржуваному висновку про необхідність «здійснити заходи направлені на недопущення встановленого порушення у подальшому, зокрема шляхом проведення роз`яснювальної роботи, економічних навчань, тощо», відповідач не конкретизував яких саме заходів має вжити позивач, не визначив спосіб усунення виявлених під час моніторингу порушень, що свідчить про його нечіткість та невизначеність.
Тобто, колегія суддів вважає, що в оскаржуваному висновку чітко не визначено позивачу конкретний захід, який має бути направлений на недопущення встановленого порушення у подальшому.
Доводи апеляційної скарги зазначених вище висновків суду попередньої інстанції не спростовують і не дають підстав для висновку, що судом першої інстанції при розгляді справи неповністю з`ясовано обставини, що мають значення для справи або неправильно застосовано норми матеріального права, які регулюють спірні правовідносини, чи порушено норми процесуального права.
За правилами статті 316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.
Керуючись ст. ст. 242-244, 250, 308, 311, 315, 316, 321, 322, 325 КАС України, колегія суддів, -
П О С Т А Н О В И Л А :
Апеляційну скаргу Північного офісу Держаудитслужби - залишити без задоволення, а рішення Запорізького окружного адміністративного суду від 02 червня 2025 року - без змін.
Постанова набирає законної сили з дати її ухвалення, є остаточною та не підлягає касаційному оскарженню, відповідно до п. 2 частини п`ятої ст. 328 КАС України.

Суддя-доповідач В.О. Аліменко

Судді Т.Р. Вівдиченко 

О.В. Карпушова