ЛЬВІВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД

Р І Ш Е Н Н Я
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
29 травня 2026 року	справа № 380/2209/26	

Львівський окружний адміністративний суд у складі судді Желік О.М., розглянувши у порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні) адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Львівській області про визнання протиправною бездіяльності та зобов`язання вчинити дії, -

в с т а н о в и в:

на розгляд Львівського окружного адміністративного суду надійшла позовна заява ОСОБА_1 (далі - позивач, ОСОБА_1 ) до Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Львівській області (далі - відповідач, Головне управління, ГУ ДСНС), у якій позивач просить:
- визнати протиправною бездіяльність Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Львівській області щодо відмови ОСОБА_1 у підготовці та наданні до Головного управління Пенсійного фонду України у Львівській області довідок про розмір його грошового забезпечення станом на 01.01.2025 та на 01.01.2026 у відповідності до вимог статей 43 і 63 Закону України від 09.04.1992 № 2262-XII «Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб», постанови Кабінету Міністрів України від 30.08.2017 № 704 «Про грошове забезпечення військовослужбовців, осіб рядового і начальницького складу та деяких інших осіб», із зазначенням відомостей про розміри посадового окладу та окладу за спеціальним званням, а також процентної надбавки за вислугу років та щомісячних додаткових видів грошового забезпечення (надбавки, доплати, підвищення та премії), розмір яких визначається із застосуванням розміру посадового окладу, шляхом множення розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 01.01.2025 та на 01.01.2026, на відповідний тарифний коефіцієнт згідно з додатками 1, 12, 13 та 14 до постанови Кабінету Міністрів України № 704 від 30.08.2017;
- зобов`язати Головне управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Львівській області скласти та подати до Головного управління Пенсійного фонду України у Львівській області на ОСОБА_1 нові довідки про розмір грошового забезпечення станом на 01.01.2025 та на 01.01.2026 із зазначенням відомостей про розміри посадового окладу та окладу за спеціальним званням, а також процентної надбавки за вислугу років та щомісячних додаткових видів грошового забезпечення (надбавки, доплати, підвищення та премії), розмір яких визначити із застосуванням розміру посадового окладу, шляхом множення розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 01.01.2025 та на 01.01.2026, на відповідний тарифний коефіцієнт згідно з додатками 1, 12, 13, 14 до постанови Кабінету Міністрів України № 704 від 30.08.2017, для проведення перерахунку основного розміру його пенсії з 01.07.2025 та з 01.02.2026.
В обґрунтування позовних вимог позивач посилається на те, що йому з 03.10.2000 призначено пенсію відповідно до Закону України «Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб» від 09.04.1992 № 2262-XII (далі - Закон № 2262-ХІІ). Вказав, що рішенням Київського окружного адміністративного суду від 14.03.2025 у справі № 320/29450/24, залишеним в силі постановою Шостого апеляційного адміністративного суду від 18.06.2025, визнано протиправним та скасовано пункт 2 постанови Кабінету Міністрів України від 12.05.2023 № 481, яким було внесено зміни до пункту 4 постанови Кабінету Міністрів України від 30.08.2017 № 704. На думку позивача, внаслідок цього з 18.06.2025 відновлено попередню редакцію пункту 4 постанови № 704, а тому у зв`язку зі збільшенням розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб у 2025-2026 роках він набув право на перерахунок пенсії, виходячи з розміру посадового окладу та окладу за спеціальним званням, розрахованих шляхом множення відповідного тарифного коефіцієнта на розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом станом на 01.01.2025 та на 01.01.2026 відповідно. Позивач вважає бездіяльність відповідача щодо відмови у складанні відповідних довідок протиправною та такою, що порушує його право на мирне володіння майном (пенсією), у зв`язку з чим звернувся до суду із цим позовом.
Ухвалою Львівського окружного адміністративного суду від 16.02.2026 відкрито спрощене позовне провадження в адміністративній справі № 380/2209/26 без повідомлення учасників справи за наявними у справі матеріалами.
Від відповідача надійшов відзив на позовну заяву (вихідний № 58 01-1623/58 14 від 04.03.2026), у якому проти позовних вимог заперечив. В обґрунтування заперечень відповідач вказав, що передумовою перерахунку раніше призначених пенсій є підвищення грошового забезпечення відповідних категорій осіб за рішенням Кабінету Міністрів України, а підставою для вчинення дій, спрямованих на перерахунок, може бути як заява пенсіонера, так і рішення Кабінету Міністрів України. Зазначив, що станом на 01.01.2025 та 01.01.2026 рішень щодо проведення перерахунку пенсій пенсіонерам з числа військовослужбовців Кабінетом Міністрів України не приймалося, а змін розміру грошового забезпечення за посадою, рівнозначною/аналогічною посаді, яку позивач займав на час звільнення, не відбулося. Відповідач наголосив, що з 20.05.2023 пункт 4 постанови № 704 викладено в новій редакції постановою Кабінету Міністрів України від 12.05.2023 № 481, яка не передбачає застосування прожиткового мінімуму, встановленого на 1 січня відповідного календарного року, при розрахунку розмірів посадових окладів та окладів за спеціальними званнями, а визнання у судовому порядку пункту 2 постанови № 481 нечинним не породжує для позивача юридичних наслідків, оскільки на момент виникнення спірних правовідносин відповідні положення були чинними. На підтвердження своєї позиції відповідач послався на постанови Верховного Суду від 24.06.2025 у справі № 420/5584/24, від 26.06.2025 у справі № 480/7154/24, від 30.06.2025 у справах № 280/8083/24 та № 460/3942/24, від 02.07.2025 у справі № 240/29489/23, від 03.07.2025 у справах № 360/152/24 та № 380/13292/24, а також від 30.06.2025 у справі № 280/8605/24. Просив відмовити у задоволенні позову в повному обсязі.
Суд дослідив долучені до матеріалів справи письмові докази та встановив такі обставини справи.
ОСОБА_1 проходив службу в Державній службі України з надзвичайних ситуацій та з 03.10.2000 позивачу призначено пенсію відповідно до Закону № 2262-ХІІ, позивач перебуває на обліку пенсіонерів служби в Головному управлінні та на пенсійному обліку в Головному управлінні Пенсійного фонду України у Львівській області, що сторонами не заперечується.
07.01.2026 (заява від 06.01.2026) позивач звернувся до Головного управління із заявою про складання та подання до Головного управління Пенсійного фонду України у Львівській області нових довідок про розмір грошового забезпечення станом на 01.01.2025 та на 01.01.2026 для проведення перерахунку пенсії відповідно до постанови № 704, із зазначенням відомостей про розміри посадового окладу, окладу за спеціальним званням, процентної надбавки за вислугу років та щомісячних додаткових видів грошового забезпечення, визначених шляхом множення розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня відповідного календарного року, на відповідний тарифний коефіцієнт.
Листом від 19.01.2026 № 58 02-386/58 14 «Про розгляд заяви» Головне управління відмовило позивачу у складенні та поданні оновлених довідок, повідомивши про відсутність правових підстав для їх оформлення з мотивів, аналогічних викладеним у відзиві.
Не погодившись із зазначеною відмовою, позивач звернувся до суду із цим позовом.
При вирішенні спору по суті суд керується таким.
Частиною другою статті 19 Конституції України встановлено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Правовідносини у сфері пенсійного забезпечення громадян України із числа осіб, які перебували на військовій службі, службі в Державній службі України з надзвичайних ситуацій, регулює Закон України «Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб» (Закон № 2262-ХІІ).
Статтею 9 Закону України «Про соціальний і правовий захист військовослужбовців та членів їх сімей» від 20.12.1991 № 2011-XII (далі - Закон № 2011-XII) визначено, що держава гарантує військовослужбовцям достатнє матеріальне, грошове та інші види забезпечення в обсязі, що відповідає умовам військової служби, стимулює закріплення кваліфікованих військових кадрів. Грошове забезпечення виплачується у розмірах, що встановлюються Кабінетом Міністрів України.
Відповідно до частини четвертої статті 63 Закону № 2262-ХІІ усі призначені за цим Законом пенсії підлягають перерахунку у зв`язку з підвищенням грошового забезпечення відповідних категорій військовослужбовців, осіб, які мають право на пенсію за цим Законом, на умовах, у порядку та розмірах, передбачених Кабінетом Міністрів України. Перерахунок пенсій здійснюється на момент виникнення права на перерахунок пенсії і провадиться у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України, у строки, передбачені частиною другою статті 51 цього Закону.
Постановою Кабінету Міністрів України від 30.08.2017 № 704 «Про грошове забезпечення військовослужбовців, осіб рядового і начальницького складу та деяких інших осіб», яка набрала чинності 01.03.2018 (далі - Постанова № 704), встановлено тарифну сітку розрядів і коефіцієнтів посадових окладів військовослужбовців з числа осіб рядового, сержантського і старшинського складу, офіцерського складу (крім військовослужбовців строкової військової служби), осіб рядового і начальницького складу.
Пунктом 2 Постанови № 704 установлено, що грошове забезпечення військовослужбовців, осіб рядового і начальницького складу складається з посадового окладу, окладу за військовим (спеціальним) званням, щомісячних (підвищення посадового окладу, надбавки, доплати, винагороди, які мають постійний характер, премії) та одноразових додаткових видів грошового забезпечення.
Пунктом 4 Постанови № 704 (у первинній редакції на дату прийняття) встановлено, що розміри посадових окладів, окладів за військовими (спеціальними) званнями військовослужбовців, осіб рядового та начальницького складу визначаються шляхом множення розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року (але не менше 50 відсотків розміру мінімальної заробітної плати, встановленого законом на 1 січня календарного року), на відповідний тарифний коефіцієнт згідно з додатками 1, 12, 13, 14.
Отже, приймаючи Постанову № 704, Уряд встановив пряму залежність розміру грошового забезпечення від змінної величини прожиткового мінімуму, тим самим створюючи умови до автоматичного збільшення розмірів грошового забезпечення військовослужбовців та перерахунку пенсії військових пенсіонерів, без необхідності ухвалення ним додаткових рішень.
Разом з тим у період 2018-2025 років пункт 4 Постанови № 704 неодноразово зазнавав змін, що були внесені окремими рішеннями Уряду та які в подальшому були скасовані у судовому порядку.
Так, 21.02.2018 Кабінет Міністрів України прийняв постанову № 103 «Про перерахунок пенсій особам, які звільнені з військової служби, та деяким іншим категоріям осіб» (далі - Постанова № 103), пунктом 6 якої було внесено зміни до пункту 4 Постанови № 704 та викладено його в новій редакції, відповідно до якої розрахунковою величиною було визначено прожитковий мінімум для працездатних осіб, встановлений законом на 01.01.2018.
Постановою Шостого апеляційного адміністративного суду від 29.01.2020 у справі № 826/6453/18 визнано протиправним та скасовано пункт 6 Постанови № 103, яким були внесені зміни, у тому числі, до пункту 4 Постанови № 704, та відновлено його попередню редакцію (станом на 30.08.2017).
У подальшому, 12.05.2023 Кабінет Міністрів України прийняв постанову № 481 (далі - Постанова № 481), пунктом 2 якої внесено зміни до пункту 4 Постанови № 704, виклавши абзац перший у такій редакції: « 4. Установити, що розміри посадових окладів, окладів за військовими (спеціальними) званнями військовослужбовців, осіб рядового та начальницького складу та деяких інших осіб розраховуються виходячи з розміру 1762 гривні та визначаються шляхом множення на відповідний тарифний коефіцієнт згідно з додатками 1, 12, 13 і 14». Тобто Кабінет Міністрів України повторно запровадив відповідну скасовану норму, знову встановлюючи вихідну величину для визначення розмірів посадового окладу та окладу за спеціальним званням на рівні сталої величини - 1762 гривні.
Рішенням Київського окружного адміністративного суду від 14.03.2025 у справі № 320/29450/24, залишеним в силі постановою Шостого апеляційного адміністративного суду від 18.06.2025, визнано дії Кабінету Міністрів України при прийнятті Постанови № 481 неправомірними та визнано протиправним і нечинним пункт 2 Постанови № 481 стосовно внесення змін до пункту 4 Постанови № 704.
Таким чином, з 18.06.2025 - дати набрання законної сили рішенням суду у справі № 320/29450/24 - відновлено попередню редакцію пункту 4 Постанови № 704 (станом на 30.08.2017), відповідно до якої розміри посадових окладів, окладів за військовими (спеціальними) званнями визначаються шляхом множення розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року (але не менше 50 відсотків розміру мінімальної заробітної плати, встановленого законом на 1 січня календарного року), на відповідний тарифний коефіцієнт згідно з додатками 1, 12, 13, 14.
Водночас суд зазначає, що Закон України від 05.10.2000 № 2017-III «Про державні соціальні стандарти та державні соціальні гарантії» (далі - Закон № 2017-III) визначає правові засади формування та застосування державних соціальних стандартів і нормативів. Базовим державним соціальним стандартом є прожитковий мінімум, встановлений законом, на основі якого визначаються державні соціальні гарантії та стандарти у сферах доходів населення (статті 1, 6 Закону № 2017-III). Прожитковий мінімум щороку затверджується Верховною Радою України в законі про Державний бюджет України на відповідний рік. Згідно із частиною другою статті 92 Конституції України виключно законами України встановлюються Державний бюджет України і бюджетна система України (пункт 1) та порядок встановлення державних стандартів (пункт 3).
Законодавець делегував Кабінету Міністрів України повноваження на встановлення умов, порядку та розміру перерахунку пенсій особам, звільненим з військової служби, та деяким іншим категоріям осіб. Зазначення у пункті 4 Постанови № 704 у формулі обрахунку розміру посадового окладу та окладу за військовим (спеціальним) званням базового державного соціального стандарту (прожиткового мінімуму для працездатних осіб) як розрахункової величини для їх визначення не суперечить делегованим Уряду повноваженням. Поряд з цим Кабінет Міністрів України не уповноважений установлювати розрахункову величину для визначення посадових окладів із застосуванням такого показника, який не відповідає нормативно-правовому акту вищої юридичної сили.
Відповідно до Закону України від 19.11.2024 № 4059-IX «Про Державний бюджет України на 2025 рік» розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб на 01.01.2025 встановлено на рівні 3028,00 гривень, а відповідно до Закону України від 03.12.2025 № 4695-IX «Про Державний бюджет України на 2026 рік» розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб на 01.01.2026 встановлено на рівні 3328,00 гривень. При цьому закони про Державний бюджет України на 2025 та 2026 роки не містять застережень щодо застосування як розрахункової величини для визначення грошового забезпечення прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого на 01.01.2018.
Відповідно до статті 7 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) у разі невідповідності правового акта Конституції України, закону України, міжнародному договору, згода на обов`язковість якого надана Верховною Радою України, або іншому правовому акту суд застосовує правовий акт, який має вищу юридичну силу, або положення відповідного міжнародного договору України. З огляду на наведене положення пункту 4 Постанови № 704 у частині визначення розрахунковою величиною для визначення посадових окладів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 01.01.2018, не відповідає правовим актам вищої юридичної сили, згідно з якими прожитковий мінімум як базовий державний стандарт був змінений законодавцем на відповідний рік, у тому числі для визначення грошового забезпечення. Відтак до спірних правовідносин підлягає застосуванню пункт 4 Постанови № 704 із використанням для визначення розміру посадового окладу, окладу за військовим (спеціальним) званням розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня відповідного календарного року (через його збільшення на відповідний рік).
Питання щодо подання та оформлення документів для призначення (перерахунку) пенсій відповідно до Закону № 2262-ХІІ регулюється Порядком подання та оформлення документів для призначення (перерахунку) пенсій відповідно до Закону України «Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб» від 30.01.2007 № 3-1 (далі - Порядок № 3-1) та Порядком проведення перерахунку пенсій, призначених відповідно до Закону, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 13.02.2008 № 45 (далі - Порядок № 45).
Відповідно до пунктів 23, 24 Порядку № 3-1 перерахунок раніше призначених пенсій проводиться органами, що призначають пенсії, в порядку, установленому статтею 63 Закону № 2262-ХІІ. Пенсіонери подають органам, що призначають пенсії, додаткові документи, які дають право на підвищення пенсії. Згідно з Інструкцією про організацію роботи з оформлення документів для призначення (перерахунку) пенсій, затвердженою наказом Міністерства внутрішніх справ України від 17.09.2018 № 760, уповноваженими структурними підрозділами, на які покладено функції з підготовки та подання довідок про розмір грошового забезпечення, є визначені, зокрема, ДСНС структурні підрозділи.
Таким чином, Головне управління, у якому позивач перебуває на обліку як звільнений пенсіонер структури, є визначеним органом, який готує та подає до Головного управління Пенсійного фонду України у Львівській області довідки про розмір грошового забезпечення для проведення перерахунку пенсії. Наявність у відповідача таких повноважень останнім не заперечується.
При цьому підставою для вчинення дій, спрямованих на перерахунок раніше призначених пенсій, може бути як відповідна заява пенсіонера та додані до неї документи, так і рішення, прийняте Кабінетом Міністрів України, про що державні органи, визначені Порядком № 45, повідомляють орган Пенсійного фонду України. Такий висновок узгоджується з правовим висновком Верховного Суду, викладеним у зразковій справі № 160/8324/19 (рішення від 17.12.2019, провадження № Пз/9901/20/19), залишеному в силі постановою Великої Палати Верховного Суду від 24.06.2020.
Оцінюючи доводи відповідача, викладені у відзиві, та посилання на постанови Верховного Суду від 24.06.2025 у справі № 420/5584/24, від 26.06.2025 у справі № 480/7154/24, від 30.06.2025 у справах № 280/8083/24, № 460/3942/24 та № 280/8605/24, від 02.07.2025 у справі № 240/29489/23, від 03.07.2025 у справах № 360/152/24 та № 380/13292/24, суд зазначає таке.
Доводи відповідача про те, що визнання у судовому порядку пункту 2 Постанови № 481 нечинним не породжує для позивача юридичних наслідків з огляду на чинність відповідних положень на момент виникнення спірних правовідносин, суд відхиляє. Спірні правовідносини виникли у зв`язку зі зверненням позивача із заявою від 06.01.2026 та відмовою відповідача листом від 19.01.2026, тобто після набрання законної сили (18.06.2025) рішенням суду у справі № 320/29450/24, яким скасовано пункт 2 Постанови № 481. Станом на момент виникнення спірних правовідносин і на час розгляду справи чинною є попередня редакція пункту 4 Постанови № 704 (станом на 30.08.2017), яка передбачає застосування прожиткового мінімуму, встановленого законом на 1 січня відповідного календарного року.
Крім того, незалежно від наслідків скасування Постанови № 481, висновок суду про право позивача на перерахунок пенсії з використанням прожиткового мінімуму на відповідний рік ґрунтується на самостійній підставі - невідповідності пункту 4 Постанови № 704 у частині визначення розрахунковою величиною прожиткового мінімуму, встановленого на 01.01.2018, актам вищої юридичної сили (стаття 7 КАС України), які щороку змінюють прожитковий мінімум як базовий державний соціальний стандарт. Ця правова позиція є послідовною та сформована Верховним Судом, зокрема, у постановах від 02.08.2022 у справі № 440/6017/21, від 12.09.2022 у справі № 500/1813/21, від 26.10.2022 у справі № 500/8485/21, від 10.01.2023 у справі № 120/8682/21-а, від 06.02.2023 у справі № 160/2775/22 та від 04.04.2023 у справі № 120/5264/22.
Суд також зазначає, що сама по собі наявність окремих постанов Верховного Суду, на які посилається відповідач, не є підставою для відмови у задоволенні позову. Відповідно до частини п`ятої статті 242 КАС України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду. Водночас за наявності у судовій практиці Верховного Суду неоднакових (конкуруючих) правових позицій щодо застосування однієї і тієї самої норми права у подібних правовідносинах суд при вирішенні справи виходить із принципу верховенства права (стаття 6 КАС України) та враховує правові позиції, які найбільш повно забезпечують захист гарантованих Конституцією України прав особи на соціальний захист.
Юридична природа соціальних виплат, у тому числі пенсій, пов`язується з принципом захисту «законних очікувань» та принципом правової визначеності, що є невід`ємними елементами принципу верховенства права. Згідно зі статтею 1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод кожна фізична або юридична особа має право мирно володіти своїм майном.
У справі «Кечко проти України» (заява № 63134/00) Європейський суд з прав людини наголосив, що якщо чинне правове положення передбачає виплату певних надбавок і дотримано всі необхідні для цього вимоги, органи державної влади не можуть свідомо відмовляти у цих виплатах, доки відповідні положення є чинними. Враховуючи, що позивач виконав свою частину зобов`язань та вчинив передбачені законодавством дії, спрямовані на реалізацію свого права на перерахунок пенсії, він має обґрунтовані законні очікування щодо отримання відповідних довідок, а відмова відповідача у їх складенні є втручанням у його право на мирне володіння майном.
Згідно з частиною другою статті 51 Закону № 2262-ХІІ перерахунок пенсій, призначених особам офіцерського складу, провадиться з першого числа місяця, що йде за місяцем, в якому настали обставини, що тягнуть за собою зміну розміру пенсії. Оскільки попередню редакцію пункту 4 Постанови № 704 відновлено з 18.06.2025 (дати набрання законної сили рішенням суду у справі № 320/29450/24), то перерахунок пенсії позивачу за прожитковим мінімумом, встановленим на 01.01.2025 (3028,00 грн), підлягає проведенню з 01.07.2025, а за прожитковим мінімумом, встановленим на 01.01.2026 (3328,00 грн), - з 01.02.2026.
При цьому до моменту отримання належних довідок від відповідача у пенсійного органу не виникає обов`язку з перерахунку пенсії позивача, що додатково свідчить про обґрунтованість заявлених позовних вимог.
За таких обставин суд дійшов висновку, що бездіяльність відповідача, яка полягає у відмові скласти та подати до Головного управління Пенсійного фонду України у Львівській області довідки про розмір грошового забезпечення позивача станом на 01.01.2025 та на 01.01.2026 у відповідності до вимог статей 43 і 63 Закону № 2262-ХІІ та постанови № 704, є протиправною, у зв`язку з чим позовну вимогу про визнання її протиправною слід задовольнити.
З метою повного захисту порушеного права позивача суд вважає за необхідне зобов`язати відповідача скласти та подати до Головного управління Пенсійного фонду України у Львівській області нові довідки про розмір грошового забезпечення позивача станом на 01.01.2025 та на 01.01.2026.
Відповідно до частин першої, другої статті 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.
Згідно з частиною першою статті 90 КАС України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні.
Отже, виходячи із заявлених позовних вимог, системного аналізу положень чинного законодавства України та доказів, зібраних у справі, суд дійшов висновку, що позовні вимоги є обґрунтованими та підлягають задоволенню.
Оскільки позивач звільнений від сплати судового збору за подання цього позову, а доказів понесення інших судових витрат не надано, то такі в силу приписів статті 139 КАС України розподілу не підлягають.
Керуючись ст. ст. 2, 8-10, 14, 72-79, 90, 139, 241-246, 250 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -
в и р і ш и в:

адміністративний позов задовольнити повністю.
Визнати протиправною бездіяльність Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Львівській області щодо відмови ОСОБА_1 у підготовці та наданні до Головного управління Пенсійного фонду України у Львівській області довідок про розмір його грошового забезпечення станом на 01.01.2025 та на 01.01.2026 у відповідності до вимог статей 43 і 63 Закону України від 09.04.1992 № 2262-XII «Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб» з врахуванням положень постанови Кабінету Міністрів України від 30.08.2017 № 704 «Про грошове забезпечення військовослужбовців, осіб рядового і начальницького складу та деяких інших осіб» із зазначенням відомостей про розміри посадового окладу та окладу за спеціальним званням, а також процентної надбавки за вислугу років та щомісячних додаткових видів грошового забезпечення (надбавки, доплати, підвищення та премії), розмір яких визначається із застосуванням розміру посадового окладу, шляхом множення розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 01.01.2025 та на 01.01.2026, на відповідний тарифний коефіцієнт згідно з додатками 1, 12, 13 та 14 до постанови Кабінету Міністрів України № 704 від 30.08.2017.
Зобов`язати Головне управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Львівській області (ЄДРПОУ 38627339) скласти та подати до Головного управління Пенсійного фонду України у Львівській області на ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 ) нові довідки про розмір грошового забезпечення станом на 01.01.2025 та на 01.01.2026 у відповідності до вимог статей 43 і 63 Закону України від 09.04.1992 № 2262-XII «Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб» з врахуванням положень постанови Кабінету Міністрів України від 30.08.2017 № 704 «Про грошове забезпечення військовослужбовців, осіб рядового і начальницького складу та деяких інших осіб» із зазначенням відомостей про розміри посадового окладу та окладу за спеціальним званням, а також процентної надбавки за вислугу років та щомісячних додаткових видів грошового забезпечення (надбавки, доплати, підвищення та премії), розмір яких визначити із застосуванням розміру посадового окладу, шляхом множення розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 01.01.2025 та на 01.01.2026, на відповідний тарифний коефіцієнт згідно з додатками 1, 12, 13 та 14 до постанови Кабінету Міністрів України № 704 від 30.08.2017, для проведення перерахунку основного розміру його пенсії з 01.02.2025 та з 01.02.2026.
Судові витрати розподілу не підлягають.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.
У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.
Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення безпосередньо до Восьмого апеляційного адміністративного суду, з врахуванням гарантій, встановлених пунктом 3 Розділу VI «Прикінцеві положення» Кодексу адміністративного судочинства України.

Суддя  Желік О.М.