ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

11 червня 2026 року
м. Київ
справа № 990/507/25
провадження № 11-86заі26
Велика Палата Верховного Суду у складі:
судді-доповідача Кривенди О. В.,
суддів Білоконь О. В., Булейко О. Л., Гімона М. М., Губської О. А., Ємця А. А., Короля В. В., Мазура М. В., Мартинюк Н. М., Погрібного С. О., Стефанів Н. С., Стрелець Т. Г., Ступак О. В., Тітова М. Ю., Ткача І. В., Уркевича В. Ю.
розглянула в порядку письмового провадження справу за позовом  ОСОБА_1 до Вищої кваліфікаційної комісії суддів України про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити певні дії
за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду від 27 січня 2026 року (судді Жук А. В., Єресько Л. О., Загороднюк А. Г., Мельник-Томенко Ж. М., Радишевська О. Р.),
УСТАНОВИЛА
І. ФАБУЛА СПРАВИ
Стислий виклад позиції позивачки
1.  ОСОБА_1 у жовтні 2025 року звернулась до Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду як суду першої інстанції з позовом до Вищої кваліфікаційної комісії суддів України (далі - ВККС, Комісія), у якому просила:
- визнати протиправними дії ВККС щодо не допуску її до четвертого етапу кваліфікаційного іспиту - виконання практичного завдання зі спеціалізації відповідного суду, за яким у третьому етапі кваліфікаційного іспиту вона набрала прохідний бал та середньо допустимий бал тестування щодо когнітивних здібностей, встановлений Комісією, - 55 відсотків максимально можливого бала, або 33 бали, що відповідає вимогам частини п`ятої статті 74 Закону України від 02 червня 2016 року № 1402-VIІI «Про судоустрій і статус суддів» (далі - Закон № 1402-VIІI);
- зобов`язати ВККС допустити її до четвертого етапу кваліфікаційного іспиту - виконання практичного завдання зі спеціалізації відповідного суду, за яким у третьому етапі кваліфікаційного іспиту вона набрала прохідний бал та середньо допустимий бал тестування щодо когнітивних здібностей, встановлений Комісією, - 55 відсотків максимально можливого бала, або 33 бали, що відповідає вимогам частини п`ятої статті 74 Закону № 1402-VIII;
- зобов`язати ВККС внести зміни до пункту 3 рішення Комісії № 173/зп-25 від 19 вересня 2025 року шляхом допуску ОСОБА_1 до четвертого етапу кваліфікаційного іспиту - виконання практичного завдання зі спеціалізації, зокрема, місцевого загального суду кандидата на посаду судді місцевого загального суду та суддів, які виявили намір бути переведеними до місцевого загального суду, що успішно склали тестування когнітивних здібностей та набрали прохідний бал;
- внести зміни до додатка 4 пункту 3 рішення ВККС № 173/зп-25 від 19 вересня 2025 року шляхом допуску кандидата на посаду судді місцевого загального суду ОСОБА_1 ;
- зобов`язати визначити та оприлюднити на офіційному вебсайті ВККС графік для виконання практичного завдання зі спеціалізації місцевого загального суду кандидата на посаду судді місцевого загального суду, який успішно склав тестування когнітивних здібностей та набрав прохідний бал, а саме ОСОБА_1 .
2.  ОСОБА_1 обґрунтовувала пред`явлений позов тим, що пункт 9 рішення Комісії від 27 серпня 2025 року № 162/зп-25 (далі - Рішення № 162/зп-25) у частині установлення обмежень кількості кандидатів на посаду судді, які допускаються до четвертого етапу кваліфікаційного іспиту, суперечить нормам чинного законодавства, порушує принципи та ієрархію нормативно-правових актів, оскільки частина шоста статті 74 Закону № 1402-VIІI має вищу юридичну силу, ніж Рішення № 162/зп-25, у частині установлення означених обмежень.
3. Комісія мала обов`язок визначити прохідний бал тестування когнітивних здібностей у розмірі 33 бали. Визначення прохідного бала більшого за такий є штучним установленням Комісією обмеженої кількості кандидатів на посаду судді на етапі тестування когнітивних здібностей та перевищенням Комісією своїх повноважень.
4. Стверджує, що протиправні дії Комісії, які виразилися у відмові в допуску позивачки до наступного - четвертого етапу кваліфікаційного іспиту - виконання практичного завдання з відповідної спеціалізації мало наслідком припинення її участі в доборі кандидатів на посаду судді місцевого суду з урахуванням 1800 прогнозованих вакантних посад суддів у місцевих судах, що в широкому розумінні слід трактувати як рішення про відмову в допуску до професії судді, яке обмежує можливості позивачки щодо кар`єрного просування, безпосередньо зачіпає професійну репутацію як правника та є втручанням у право позивачки на повагу до приватного життя, легітимність якого може і має бути перевірена в судовому порядку.
5. Також зазначає, що Комісія створила ризик порушення принципу передбачуваності іспиту та рівності умов для кандидатів, оскільки 05 вересня 2025 року на вебсайті опубліковано 9 додаткових нових «Прикладів завдань тестування когнітивних здібностей», тобто за 3 календарні дні до проведення тестування (09 вересня 2025 року), що створило нерівні умови складення тестування, оскільки деякі з кандидатів, які складали тестування першими за алфавітним порядком, не були повідомлені про наявність нових прикладів завдань. Зазначене позбавило учасників достатнього часу для ознайомлення з реальною методикою, особливо, ураховуючи, що вона істотно відрізнялася від довідкової інформації, зазначеної у додатку 3.
6. На переконання позивачки, рішення Комісії від 19 вересня 2025 року 
№ 173/зп-25 у частині, що нею оскаржено, не відповідає вимогам частини другої статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України).
Обставини справи, установлені судом першої інстанції
7. Рішенням ВККС від 11 грудня 2024 року № 366/зп-24 оголошено добір кандидатів на посаду судді місцевого суду з урахуванням 1 800 прогнозованих вакантних посад суддів у місцевих судах (далі також - добір).
8. Комісія рішенням від 11 грудня 2024 року № 367/зп-24 оголосила прийняття від суддів, які мають намір бути переведеними до іншого місцевого суду, заяв про складання кваліфікаційного іспиту.
9.  ОСОБА_1 виявила бажання взяти участь у доборі, оголошеному рішенням ВККС від 11 грудня 2024 року № 366/зп-24.
10. Рішенням від 12 травня 2025 року № 105/зп-25 Комісія призначила кваліфікаційний іспит для кандидатів на посаду судді місцевого суду та суддів, які виявили намір бути переведеними до іншого місцевого суду, та визначила таку послідовність етапів його проведення (далі - кваліфікаційний іспит):
перший етап - тестування знань з історії української державності;
другий етап - тестування загальних знань у сфері права та знань зі спеціалізації відповідного суду;
третій етап - тестування когнітивних здібностей;
четвертий етап - виконання практичного завдання зі спеціалізації відповідного суду.
Комісія встановила, що кожен етап кваліфікаційного іспиту призначається окремим рішенням Комісії.
Визначено прохідний бал першого етапу кваліфікаційного іспиту (тестування знань з історії української державності) з урахуванням того, що до другого етапу допускаються учасники, які набрали бал, не нижче 75 відсотків максимально можливого бала, у кількості не більше 7 200 кандидатів на посаду судді та суддів.
ВККС встановила прохідний бал другого етапу кваліфікаційного іспиту (тестування загальних знань у сфері права та знань зі спеціалізації відповідного суду) з урахуванням того, що до третього етапу допускаються учасники, які набрали бал, не нижче 75 відсотків максимально можливого бала, у кількості не більше: 4 200 кандидатів на посаду судді місцевого загального суду та суддів, які виявили намір бути переведеними до місцевого загального суду; 600 кандидатів на посаду судді місцевого адміністративного суду та суддів, які виявили намір бути переведеними до місцевого адміністративного суду; 600 кандидатів на посаду судді місцевого господарського суду та суддів, які виявили намір бути переведеними до місцевого господарського суду.
Визначено прохідний бал третього етапу кваліфікаційного іспиту (тестування когнітивних здібностей) з урахуванням того, що до четвертого етапу допускаються учасники, які набрали бал, не нижче 55 відсотків максимально можливого бала, у кількості не більше: 2 800 кандидатів на посаду судді місцевого загального суду та суддів, які виявили намір бути переведеними до місцевого загального суду; 400 кандидатів на посаду судді місцевого адміністративного суду та суддів, які виявили намір бути переведеними до місцевого адміністративного суду; 400 кандидатів на посаду судді місцевого господарського суду та суддів, які виявили намір бути переведеними до місцевого господарського суду.
Визначено прохідний бал четвертого етапу кваліфікаційного іспиту (виконання практичного завдання зі спеціалізації відповідного суду) - 75 відсотків максимально можливого бала.
11. Рішенням Комісії від 04 липня 2025 року № 128/зп-25 призначено тестування знань з історії української державності у межах кваліфікаційного іспиту.
12. Рішенням ВККС від 25 липня 2025 року № 142/зп-25 затверджено кодовані та декодовані результати тестування знань з історії української державності та призначено тестування загальних знань у сфері права та знань зі спеціалізації відповідного суду у межах кваліфікаційного іспиту.
13. Рішенням ВККС від 27 серпня 2025 року № 161/зп-25 затверджено кодовані та декодовані результати тестування загальних знань у сфері права та знань зі спеціалізації місцевого загального суду. До третього етапу кваліфікаційного іспиту - тестування когнітивних здібностей допущено кандидатів на посаду судді місцевого загального суду та суддів, які виявили намір бути переведеними до іншого місцевого загального суду, що успішно склали тестування загальних знань у сфері права та знань зі спеціалізації місцевого загального суду і набрали прохідний бал, у кількості - 4 489.
14.  ОСОБА_1 успішно склала тестування знань з історії української державності та загальних знань у сфері права та знань зі спеціалізації місцевого загального суду та була допущена до тестування когнітивних здібностей.
15. Рішенням Комісії від 27 серпня 2025 року № 162/зп-25 призначено тестування когнітивних здібностей у межах кваліфікаційного іспиту кандидатів на посаду судді місцевого суду та суддів, які виявили намір бути переведеними до іншого місцевого суду.
Визначено та оприлюднено на офіційному вебсайті Комісії графік складання тестування когнітивних здібностей у межах кваліфікаційного іспиту.
Визначено та оприлюднено на офіційному вебсайті Комісії особливості порядку проведення тестування когнітивних здібностей та методики оцінювання його результатів у межах кваліфікаційного іспиту.
Встановлено, що тестування когнітивних здібностей здійснюватиметься з використанням комп`ютерної техніки. Визначено, що тривалість тестування когнітивних здібностей - 30 хвилин, кількість запитань у тесті на когнітивні здібності - 40, максимально можливий бал на етапі тестування когнітивних здібностей - 60.
Встановлено середній допустимий бал третього етапу кваліфікаційного іспиту (тестування когнітивних здібностей) для кандидатів на посаду судді місцевого суду та суддів, які виявили намір бути переведеними до іншого місцевого суду, - 55 відсотків максимально можливого бала, або 33 бали.
Визначено прохідний бал третього етапу кваліфікаційного іспиту (тестування когнітивних здібностей) з урахуванням того, що до четвертого етапу допускаються учасники, які набрали бал, не нижче 55 відсотків максимально можливого бала, у кількості не більше: 2 800 кандидатів на посаду судді місцевого загального суду та суддів, які виявили намір бути переведеними до місцевого загального суду; 400 кандидатів на посаду судді місцевого адміністративного суду та суддів, які виявили намір бути переведеними до місцевого адміністративного суду; 400 кандидатів на посаду судді місцевого господарського суду та суддів, які виявили намір бути переведеними до місцевого господарського суду. У разі якщо двоє і більше кандидатів на посаду судді та суддів отримали однаковий найнижчий прохідний бал третього етапу кваліфікаційного іспиту, до четвертого етапу допускаються всі такі кандидати на посаду судді та судді.
16. Відповідно до графіка складання тестування когнітивних здібностей ОСОБА_1 складала зазначений іспит 11 вересня 2025 року.
17. Рішенням Комісії від 19 вересня 2025 року № 173/зп-25 затверджено кодовані та декодовані результати тестування когнітивних здібностей, складеного 09, 10, 11, 12, 13, 14, 15, 16 та 17 вересня 2025 року у межах кваліфікаційного іспиту для кандидатів на посаду судді місцевого суду та суддів, які виявили намір бути переведеними до іншого місцевого суду (додаток 1).
Допущено до четвертого етапу кваліфікаційного іспиту - виконання практичного завдання зі спеціалізації місцевого загального суду 2 851 кандидата на посаду судді місцевого загального суду та суддів, які виявили намір бути переведеними до місцевого загального суду, що успішно склали тестування когнітивних здібностей та набрали прохідний бал (додаток 4).
18. У додатку 1 до рішення Комісії від 19 вересня 2025 року № 173/зп-25, зокрема, зазначена така інформація: під порядковим номером 1135 - учасник ОСОБА_1 , статус учасника - кандидат на посаду судді, спеціалізація - загальна, дата складання тестування - 11 вересня 2025 року, код учасника K119С45412С4С4С6, бал учасника - 33,19, результат етапу кваліфікаційного іспиту - успішно складено.
19. Водночас у додатку 4 до рішення ВККС від 19 вересня 2025 року 
№ 173/зп-25 «Список кандидатів на посаду судді місцевого загального суду та суддів, які виявили намір бути переведеними до місцевого загального суду, що успішно склали тестування когнітивних здібностей та допущені до четвертого етапу кваліфікаційного іспиту - виконання практичного завдання зі спеціалізації місцевого загального суду» кандидата на посаду судді ОСОБА_1 немає у списку.
20. Позивачка, не погодившись із діями Комісії, які полягають у недопуску ОСОБА_1 до четвертого етапу кваліфікаційного іспиту - виконання практичного завдання зі спеціалізації місцевого загального суду, звернулась до Верховного Суду з цим позовом.
Стислий виклад змісту рішення суду першої інстанції
21. Рішенням від 27 січня 2026 року Касаційний адміністративний суд у складі Верховного Суду відмовив у задоволенні позову ОСОБА_1 .
22. Суд першої інстанції мотивував своє рішення тим, що Комісія діяла в межах наданих їй законом повноважень та відповідно до процедури добору кандидатів на посаду судді.
23. Закон № 1402-VIІI містить два терміни - «прохідний бал» та «середній допустимий бал», що указує на те, що законодавець не ототожнює указані терміни. Згаданий Закон не встановлює ані середнього допустимого бала, ані прохідного бала, які необхідно отримати кандидату за результатами складання тестування щодо когнітивних здібностей, а покладає обов`язок на ВККС установити указані бали (зокрема, частина п`ята статті 74 Закону № 1402-VIІI зобов`язує Комісію установити середній допустимий бал, частина ж шоста цієї статті - прохідний бал).
24. Тож Комісія зобов`язана установити прохідний бал, який би дозволяв кандидату бути допущеним до наступного етапу та продовжувати брати участь у доборі, що й було зроблено. Установлюючи прохідний бал, Комісія не вказала його в остаточному числовому вираженні, а пов`язала прохідний бал з дотриманням двох обов`язкових умов (набрання мінімально допустимого бала та потрапляння по рейтингу до визначеного Комісією числа кандидатів).
25. Закон № 1402-VIІI не зобов`язує ВККС установити прохідний бал, який би дозволяв кандидату бути допущеним до наступного етапу та продовжувати брати участь у доборі, в остаточному числовому вираженні, а навпаки, указує на необхідність установити такий прохідний бал з урахуванням кількості посад, щодо яких оголошено добір. Це пояснюється тим, що Комісія не може передбачити співвідношення кількості кандидатів на посаду судді та суддів, які успішно складуть етап кваліфікаційного іспиту, до кількісті прогнозованих вакантних посад суддів у місцевих судах, з урахуванням яких оголошено добір кандидатів на посаду судді місцевого суду.
26. Суд першої інстанції виснував, що ВККС виконала свій обов`язок, оскільки установила прохідний бал з тестування щодо когнітивних здібностей, який би дозволяв кандидату бути допущеним до наступного етапу та продовжувати брати участь у доборі, з урахуванням положень абзацу другого частини шостої статті 74Закону № 1402-VIІI.
27. Позивачка ще в травні 2025 року була обізнана про умови добору, визначені Комісією, у тому числі і про установлений відповідачем прохідний бал третього етапу кваліфікаційного іспиту. Проте до ухвалення оскаржуваного рішення вона не оскаржувала установлений Комісією прохідний бал третього етапу кваліфікаційного іспиту.
28. До того ж за аналогічним принципом Комісія визначила прохідний бал для першого та другого етапів кваліфікаційного іспиту (тестування з історії української державності та тестування загальних знань у сфері права та відповідної спеціалізації суду), які позивачка склала успішно. Однак, незважаючи на однаковий підхід до визначення прохідного бала для всіх етапів кваліфікаційного іспиту, позивачка не оскаржувала до суду рішення Комісії, яким установлено відповідні прохідні бали, що свідчить про те, що вона погоджувалася з умовами, визначеними Комісією.
29. Касаційний адміністративний суд у складі Верховного Суду відхилив доводи про дискримінацію кандидатів за спеціалізаціями, зазначивши, що проведення конкурсних процедур окремо за кожною спеціалізацією відповідає меті добору, забезпечує баланс між кількістю кандидатів та потребами судової системи й не порушує принципу рівності. 
30. Суд визнав безпідставними й твердження про порушення права на доступ до професії судді та права на повагу до приватного життя, оскільки недопуск до наступного етапу є наслідком застосування однакових для всіх учасників конкурсних правил.
31. Ураховуючи викладене, суд першої інстанції дійшов висновку, що оскаржуване рішення ВККС є правомірним, а доводи позивачки не спростовують їх законності.
ІІ. АРГУМЕНТИ УЧАСНИКІВ СПРАВИ
Короткий зміст вимог апеляційної скарги
32.  ОСОБА_1 03 березня 2026 року направила засобами поштового зв`язку до Великої Палати Верховного Суду апеляційну скаргу на рішення Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду від 27 січня 2026 року, у якій, стверджуючи, що це рішення не відповідає вимогам КАС України щодо законності й обґрунтованості, повноти та об`єктивності аналізу фактичних обставин і зібраних у справі доказів, просить його скасувати й ухвалити нове, яким позов задовольнити у повному обсязі.
Узагальнені доводи апеляційної скарги позивачки
33.  ОСОБА_1 обґрунтовувала вимоги апеляційної скарги тим, що Комісія протиправно не допустила її до четвертого етапу кваліфікаційного іспиту - виконання практичного завдання, незважаючи на те, що вона успішно склала тестування когнітивних здібностей та набрала встановлений Комісією середній допустимий бал - 33,19.
34. Стверджує, що частини п`ята та шоста статті 74 Закону № 1402-VIІI розмежовують поняття середнього допустимого бала тестування когнітивних здібностей і прохідного бала кваліфікаційного іспиту загалом. На її думку, закон не наділяє Комісію повноваженнями встановлювати будь-який додатковий або підвищений прохідний бал саме для тестування когнітивних здібностей. Відтак після встановлення Комісією середнього допустимого бала у розмірі 33 балів усі кандидати, які набрали такий бал або більше, підлягали допуску до наступного етапу іспиту.
35. Позивачка вважає, що, фактично встановивши додатковий поріг допуску на рівні 34,69 бала та обмеживши кількість осіб, допущених до наступного етапу, Комісія вийшла за межі своїх повноважень і діяла всупереч вимогам 
Закону № 1402-VIІI та Положення про порядок складання кваліфікаційного іспиту та методику оцінювання кандидатів, затвердженого рішенням Комісії від 19 червня 2024 року № 185/зп?24 (далі - Положення №185/зп-24).
36. Також скаржниця зазначає, що Комісія допустила істотні процедурні порушення під час визначення кандидатів, які пройшли до наступного етапу добору. На її переконання, результати одного тестування когнітивних здібностей були необґрунтовано розподілені між різними спеціалізаціями, а кандидати, які брали участь у кількох конкурсах, враховувалися декілька разів. Це, на думку позивачки, призвело до штучного збільшення кількості допущених кандидатів, викривлення рейтингу та порушення принципів рівності і справедливості конкурсної процедури.
37. Звертає увагу суду на те, що застосований Комісією підхід поставив кандидатів у нерівне становище залежно від обраної спеціалізації, оскільки особи з однаковими результатами тестування отримали різний статус щодо допуску до наступного етапу. Такі дії, на її думку, порушують принцип рівності, а також принцип рівного доступу до державної служби, гарантовані статтями 24 та 38 Конституції України.
38. До того ж скаржниця вважає, що недопуск до подальшої участі в доборі на посаду судді фактично становить втручання у її право на доступ до професії судді, впливає на її професійну репутацію та право на повагу до приватного життя, гарантоване статтею 8 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.
Узагальнені доводи позиції відповідача
39. ВККС, не погоджуючись із аргументами апеляційної скарги, 20 квітня 2026 року надіслала засобами поштового зв`язку до Великої Палати Верховного Суду відзив на апеляційну скаргу, у якому просить апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишити без задоволення, а рішення Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду від 27 січня 2026 року - без змін.
40. Комісія зауважує, що суд першої інстанції правильно застосував статтю 74 Закону № 1402-VIII. Закон розмежовує поняття «середній допустимий бал» і «прохідний бал». Перший підтверджує успішне складання відповідного етапу іспиту, а другий визначає право кандидата продовжувати участь у доборі.
41. Позивачка, яка виявила намір брати участь у доборі на посаду судді місцевого суду, за результатами третього етапу кваліфікаційного іспиту (тестування когнітивних здібностей) набрала 33,19 бала, який є вищий ніж середній допустимий бал (33 і більше), проте не набрала прохідного бала (34,69), а отже, правомірно не була допущена до наступного етапу кваліфікаційного іспиту.
42. Також зауважує, що конкурсна процедура передбачає відбір кандидатів за рейтингом. Інакше положення Закону № 1402-VIIIпро врахування кількості вакансій втратили б зміст, а сама процедура добору перестала б бути конкурсною.
43. Наголошує на тому, що кількість допущених кандидатів до проходження четвертого етапу добору (виконання практичного завдання зі спеціалізації) спричинена наявністю трьох різнихспеціалізацій, яка об`єктивно зумовлює проведення процедур кваліфікаційного іспиту окремо в межах кожної з них, а також здійснення допуску кандидатів до кожного наступного етапу кваліфікаційного оцінювання саме в межах відповідної спеціалізації, з урахуванням прогнозованої кількості вакантних посад суддів. Отже, участь кандидата в доборі за декількома спеціалізаціями фактично означає його участь у кількох паралельних процедурах, що обґрунтовує необхідність врахування такого кандидата як окремого учасника в межах кожної з відповідних спеціалізацій та не є проявом дискримінації кандидатів за ознакою обраної спеціалізації.
44. Недопуск до четвертого етапу кваліфікаційного іспиту не може трактуватися як відмова у доступі до професії судді, оскільки є лише однією із проміжних стадій добору. Позивачка не позбавляється посади, яку займала, не припиняє здійснювати свою діяльність та не позбавляється права взяти участь у доборі в майбутньому.
45. Звертає увагу на те, що позивачка свідомо продовжила участь у доборі, розуміючи встановлений порядок визначення прохідного бала та не оскаржуючи відповідних рішень Комісії до моменту отримання негативних для неї результатів тестування когнітивних здібностей.
46. Тож Комісія під час здійснення своїх повноважень не вийшла за межі своєї компетенції та під час реалізації дискреційних повноважень дотрималася вимог до діяльності суб`єктів владних повноважень, закріплених у частині другій статті 2 КАС України.
ІІІ. ВІДОМОСТІ ПРО РУХ СПРАВИ В СУДІ АПЕЛЯЦІЙНОЇ ІНСТАНЦІЇ ТА МЕЖІ РОЗГЛЯДУ СПРАВИ СУДОМ
47. Ухвалою від 02 квітня 2026 року Велика Палата Верховного Суду відкрила апеляційне провадження за апеляційною скаргою ОСОБА_1 , а ухвалою від 21 травня 2026 року - призначила справу до апеляційного розгляду на 11 червня 2026 року без виклику учасників справи (в порядку письмового провадження).
ІV. ПОЗИЦІЯ ВЕЛИКОЇ ПАЛАТИ ВЕРХОВНОГО СУДУ
48. Велика Палата Верховного Суду перевірила у межах доводів апеляційної скарги правильність застосування судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права, за наслідками чого зробила такі висновки.
Право, застосоване судом
49. Органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України (частина друга статті 19 Конституції України).
50. Організацію судової влади та здійснення правосуддя в Україні, що функціонує на засадах верховенства права відповідно до європейських стандартів і забезпечує право кожного на справедливий суд, визначає Закон № 1402-VIIІ.
51. Статтею 93 Закону № 1402-VIII визначено повноваження Комісії, до яких згідно з пунктами 2, 6 частини першої цієї статті належить проведення добору кандидатів для призначення на посаду судді і затвердження порядку складання кваліфікаційного іспиту та методики оцінювання кандидатів.
52. Пунктами 1 та 4 частини першої статті 70 Закону № 1402-VIII визначено, що добір на посаду судді місцевого суду здійснюється в порядку, визначеному цим Законом, та, крім іншого, включає в себе такі етапи, як оголошення добору на посаду судді та складання кваліфікаційного іспиту.
53. Частиною другою цієї статті встановлений обов`язок ВККС забезпечити прозорість та відкритість добору на посаду судді.
54. Відповідно до частин першої - шостої статті 74 Закону № 1402-VIII кваліфікаційний іспит є атестуванням професійної компетентності кандидата на посаду судді з метою виявлення належних знань, рівня підготовки та здатності здійснювати правосуддя у відповідному суді.
55. Підставою для допуску до складання кваліфікаційного іспиту є рішення ВККС.
56. Кваліфікаційний іспит проводиться шляхом складання анонімних тестувань та практичних завдань. Анонімне тестування проводиться щодо когнітивних здібностей, історії української державності, загальних знань у сфері права та однієї або кількох спеціалізацій суду на вибір: адміністративної, господарської та загальної (цивільної і кримінальної). Практичні завдання проводяться щодо вибраної (вибраних) кандидатом спеціалізації (спеціалізацій) суду. Форма та зміст тестувань, практичних завдань, а також порядок їх проведення затверджуються ВККС.
57. ВККС не пізніше ніж за 30 днів до дня проведення кваліфікаційного іспиту оприлюднює його програму та перелік питань тестування (крім тестування щодо когнітивних здібностей) на своєму офіційному вебсайті.
58. Кандидат на посаду судді вважається таким, що склав кваліфікаційний іспит з вибраної спеціалізації суду, якщо він:
1) набрав не менше 75 відсотків максимально можливого бала за тестування щодо загальних знань у сфері права та відповідної спеціалізації суду;
2) набрав не менше 75 відсотків максимально можливого бала за виконання практичного завдання щодо відповідної спеціалізації суду;
3) успішно пройшов тестування щодо когнітивних здібностей та історії української державності. Успішним проходженням вважається набрання кандидатом середнього допустимого бала тестування щодо когнітивних здібностей та історії української державності, встановленого ВККС.
59. Комісія встановлює прохідний бал кваліфікаційного іспиту, який не може бути нижчим за 75 відсотків максимально можливого бала за відповідне тестування (крім тестування щодо когнітивних здібностей та історії української державності) та виконання практичного завдання кваліфікаційного іспиту. Під час добору на посаду судді прохідний бал для кандидатів встановлюється з урахуванням кількості посад, щодо яких оголошено добір.
60. Кандидат на посаду судді, який склав кваліфікаційний іспит, але не набрав прохідний бал, може використати результати такого іспиту під час участі в наступному доборі на посаду судді, оголошеному протягом двох років з дня затвердження таких результатів (частина десята статті 74 Закону № 1402-VIII).
61. Відповідно до підпунктів 1.1-1.3 Положення № 185/зп-24 кваліфікаційний іспит є атестуванням та основним засобом встановлення відповідності кандидата на посаду судді та судді критерію професійної компетентності.
62. Метою іспиту є виявлення належних знань, рівня підготовки та здатності учасника здійснювати правосуддя у суді відповідного рівня та спеціалізації.
63. Завданнями іспиту є встановлення відповідності учасника вимогам до посади судді відповідного рівня та спеціалізації за критерієм професійної компетентності та, зокрема, такими показниками (підпункти 1.3.1-1.3.4): когнітивні здібності, що встановлюються за сукупністю таких складових: логічне мислення (вміння та навички визначати причинно-наслідкові зв`язки, закономірності та характеристики предметів, явищ і процесів за сукупністю їх ознак); вербальне мислення (уміння та навички визначати важливі дані, розуміти складні тексти, виокремлювати основне від другорядного, а також формулювати правильні висновки за результатами аналізу отриманої інформації).
64. Відповідно до пункту 1.8 Положення № 185/зп-24 одним із засобів проведення іспиту є, зокрема, складання анонімного тестування, що визначає рівень когнітивних здібностей.
65. Згідно з пунктом 1.15 Положення № 185/зп-24 за результатами успішного проходження певного етапу (певних етапів) іспиту Комісія може ухвалити рішення про допуск учасника (учасників) до наступного етапу.
66. Пунктом 2.4 Положення № 185/зп-24 встановлено, що проєкти програм етапів іспиту, таксономічні характеристики тестувань та завдання іспиту розробляються Національною школою суддів України або самостійно Комісією. До виконання цих заходів може бути залучено інших фахівців.
67. Відповідно до пункту 2.5 Положення № 185/зп-24 програми етапів іспиту (крім тестування щодо когнітивних здібностей) таксономічні характеристики тестувань для відповідного етапу іспиту (крім тестування щодо когнітивних здібностей) затверджуються Комісією та оприлюднюються на її офіційному вебсайті не пізніше ніж за 30 днів до дня проведення відповідного етапу іспиту.
68. Водночас як особливості порядку проведення тестування когнітивних здібностей, так і методика його оцінювання визначаються окремим рішенням Комісії (пункти 5.4, 8.4 Положення № 185/зп-24).
69. Відповідно до підпункту 6.3.3 Положення № 185/зп-24 учасник визнається таким, що успішно склав етап іспиту (крім тестування щодо когнітивних здібностей та історії української державності), у разі набрання 75 або більше відсотків від максимально можливого бала. Учасник визнається таким, що успішно склав тестування когнітивних здібностей та історії української державності, у разі набрання встановленого Комісією середнього допустимого та більшого бала таких тестувань.
70. За підпунктом 6.3.4 Положення № 185/зп-24 учасник визнається таким, що не склав етап іспиту, у разі: набрання менше 75 відсотків від максимально можливого бала за тестування з історії української державності, загальних знань у сфері права та відповідної спеціалізації суду, а також за виконання практичного завдання з відповідної спеціалізації суду (підпункт 6.3.4.1); набрання менше середнього допустимого бала за результатами тестування когнітивних здібностей (підпункт 6.3.4.2); відмови від складання іспиту (етапу іспиту) (підпункт 6.3.4.3).
71. Учасник визнається таким, що успішно склав іспит, у разі успішного складання усіх його етапів (підпункт 6.5.4 Положення № 185/зп-24).
72. Учасник іспиту визнається таким, що не склав іспит, у разі нескладання одного або більше його етапів (підпункт 6.5.5 Положення № 185/зп-24).
73. Відповідно до підпунктів 6.8.2, 6.8.3 Положення № 185/зп-24 прохідний бал за тестування когнітивних здібностей - середній допустимий бал тестування, встановлений Комісією. Прохідний бал іспиту в межах добору на посаду судді місцевого суду визначається з урахуванням кількості посад, на які оголошено добір.
74. Зміст наведених норм дає підстави для висновку, що призначення на посаду судді здійснюється за наслідками проведення добору кандидатів для призначення на посаду судді, який уповноважена проводити виключно ВККС. Проведення добору передбачає низку етапів, серед яких складення кваліфікаційного іспиту, обов`язок з проведення якого також покладений на ВККС. Тестування когнітивних здібностей є складовою кваліфікаційного іспиту.
75. У цій справі позивачка оскаржила рішення, яким ВККС, зокрема, затвердила результати тестування когнітивних здібностей та призначила четвертий етап кваліфікаційного іспиту (виконання практичного завдання зі спеціалізації відповідного суду) для кандидатів на посаду судді місцевого суду та суддів, які виявили намір бути переведеними до іншого місцевого суду, у межах добору, оголошеного рішенням Комісії від 11 грудня 2024 року № 366/зп-24, що мало наслідком припинення участі позивачки у зазначеному доборі.
76. Вмотивованим є рішення, в якому зазначені підстави, на яких воно ґрунтується.
77. Велика Палата Верховного Суду вважає, що в оскаржуваному рішенні відповідно до чинного нормативного регулювання процедури кваліфікаційного іспиту ВККС належно навела підстави, на яких воно ґрунтується, послалася на відповідні правові норми й описала обставини, щодо яких вони (норми) застосовані.
78. Водночас позивачка у своїх доводах акцентує увагу на порушеннях, які, на її думку, допустила Комісія безпосередньо під час вирішення питання допуску її до четвертого етапу кваліфікаційного іспиту.
Щодо особливостей процедури допуску до четвертого етапу в межах процедури кваліфікаційного іспиту
Дискреція членів екзаменаційної комісії у визначенні середнього допустимого та прохідного балів
79. Проаналізувавши наведене вище нормативне врегулювання, Велика Палата Верховного Суду наголошує на змісті повноважень ВККС у процедурі кваліфікаційного іспиту, які є дискреційними.
80. Згідно з Рекомендацією № R(80)2 Комітету Міністрів Ради Європи державам?членам стосовно реалізації адміністративними органами влади дискреційних повноважень від 11 березня 1980 року як дискреційне потрібно розуміти повноваження, яке адміністративний орган, ухвалюючи рішення, може здійснювати з певною свободою розсуду, тобто коли такий орган може обирати з кількох юридично допустимих рішень те, яке він вважає найкращим за певних обставин.
81. Дискреційні повноваження - це можливість діяти за власним розсудом, у межах закону, можливість застосувати норми закону та вчинити конкретні дії (або дію) серед інших, кожні з яких окремо є відносно правильними (законними). У контексті діяльності ВККС це означає, що Комісія має повноваження самостійно визначати критерії оцінювання в межах установленого законом порядку та обирати спосіб реалізації відповідних процедур з дотриманням правових норм.
82. Дискреційні повноваження Комісії під час кваліфікаційного іспиту проявляються у багатьох аспектах, у тому числі, але не виключно, у визначенні умов допуску кандидатів до наступних етапів добору, включаючи встановлення прохідного бала та граничної кількості кандидатів, яких може бути допущено до кожного наступного етапу.
83. Відповідно до пункту 3 частини п`ятої статті 74 Закону № 1402-VIII та підпункту 6.3.3 Положення № 185/зп-24 набрання кандидатом мінімально допустимого (середнього допустимого) бала є нормативною підставою для визнання етапу тестування щодо когнітивних здібностей успішно складеним. Цей показник виконує функцію кваліфікаційного порогу. У разі його досягнення кандидат вважається таким, що подолав відповідний етап, що підтверджує його право (згідно із частиною десятою статті 74 Закону № 1402-VIII) зберегти отриманий результат протягом двох років для використання в наступних процедурах добору, навіть якщо в межах поточного добору набраний бал виявиться недостатнім для продовження участі.
84. Водночас частина шоста статті 74 Закону № 1402-VIII покладає на Комісію окремий обов`язок - установлювати прохідний бал кваліфікаційного іспиту. Встановлена законом заборона визначати прохідний бал нижче 75 відсотків стосується лише тестування щодо загальних знань у сфері права та відповідної спеціалізації суду і виконання практичного завдання, тоді як тестування когнітивних здібностей виключене з цього обмеження, тобто законодавець свідомо надав Комісії ширшу дискрецію щодо третього етапу іспиту.
85. Закон № 1402-VIII як акт вищої юридичної сили розрізняє два самостійні терміни - «прохідний бал» та «середній допустимий бал», наділяючи їх різним правовим змістом і різними наслідками. Успішне складення третього етапу іспиту пов`язується з набранням середнього допустимого бала (у цьому доборі - 55 відсотків, або 33 бали). Допуск до наступного етапу пов`язується з набранням прохідного бала, який може бути вищим. Тож досягнення середнього допустимого бала є необхідною, але не достатньою умовою для проходження до четвертого етапу іспиту. Змішування цих двох понять, на яке фактично спрямована позиція заявниці, суперечить згаданому Закону.
86. Потрібно зазначити, що Закон № 1402-VIII не встановлює конкретного числового значення ні середнього допустимого бала, ні прохідного бала за результатами тестування когнітивних здібностей, а надає ВККС повноваження визначати їх самостійно. Частина п`ята статті 74 цього Закону зобов`язує Комісію встановити середній допустимий бал; частина шоста - прохідний бал з урахуванням кількості посад, щодо яких оголошено добір. Таке законодавче рішення є свідомим і відображає специфіку конкурсних процедур: законодавець не міг і не мав наміру наперед фіксувати числові пороги, що залежать від конкретної конкурентної ситуації під час кожного добору.
87. Отже, законодавець наділив Комісію дискреційними повноваженнями у визначенні конкретного значення прохідного бала для допуску кандидатів до наступного етапу іспиту. Реалізація цих повноважень не може бути переглянута судом у порядку повторної оцінки доцільності рішення - суд перевіряє лише дотримання встановлених законом меж дискреції та процедурних вимог.
Щодо правомірності встановлення прохідного бала
88. Щодо суті спору потрібно зазначити, що Комісія рішенням від 12 травня 2025 року № 105/зп-25 призначила кваліфікаційний іспит для кандидатів на посаду судді місцевого суду та суддів у межах добору.
89. Цим рішенням Комісія встановила прохідний бал кожного етапу кваліфікаційного іспиту, у тому числі третього (тестування когнітивних здібностей), визначивши, що до четвертого етапу допускаються учасники, які набрали не нижче 55 відсотків максимально можливого бала, у кількості не більше: 2 800 кандидатів - для місцевого загального суду; 400 кандидатів - для місцевого адміністративного суду; 400 кандидатів - для місцевого господарського суду.
90. Додатково Комісія, ураховуючи кількість вакантних посад та кількість осіб, які виявили намір узяти участь у доборі, вважала за необхідне встановити прохідний бал з дотриманням двох критеріїв, а саме:
- відсотка від максимально можливого бала за кожен етап кваліфікаційного іспиту;
- співвідношення кількості кандидатів на посаду судді та суддів, які успішно складуть етап кваліфікаційного іспиту, до кількості прогнозованих вакантних посад суддів у місцевих судах, з урахуванням яких оголошено добір кандидатів на посаду судді місцевого суду.
91. Застосування саме цих критеріїв є не лише логічно виправданим, а й прямо вимагається законом. Частина шоста статті 74 Закону № 1402-VIII зобов`язує враховувати кількість посад під час визначення прохідного бала. Відповідно Комісія правомірно пов`язала прохідний бал не з конкретною, наперед визначеною цифрою, а з дотриманням сукупно двох умов: набранням мінімально допустимого бала та потраплянням за рейтингом до визначеного числа кандидатів. Такий підхід забезпечує гнучкість процедури відповідно до реальної конкурентності кожного добору.
92. Добір на посаду судді має конкурентний характер, а прохідний бал виконує функцію інструменту відбору в умовах обмеженої кількості посад. На цьому Велика Палата Верховного Суду наголошувала у своїх попередніх постановах, зокрема від 04 березня 2026 року у справі № 990/464/25, від 07 травня 2026 року у справі № 990/482/25, від 14 травня 2026 року у справі № 990/439/25.
93. Недосягнення позивачкою установленого прохідного бала є достатньою і єдиною підставою для недопуску її до наступного етапу. Закон не вимагає, щоб різниця між результатом кандидата та прохідним балом перевищувала будь?який визначений поріг «суттєвості».
94. Встановлення прохідного бала з тестування когнітивних здібностей на рівні, вищому за середній допустимий бал, узгоджується з природою конкурсної процедури добору та метою кваліфікаційного іспиту - забезпечити відбір осіб, найбільш здатних здійснювати правосуддя, в умовах обмеженої кількості посад.
95. Рішенням Комісії від 27 серпня 2025 року № 162/зп-25 встановлено середній допустимий бал третього етапу - 55 відсотків від максимально можливого бала, або 33 бали. Прохідний бал визначено за тим самим механізмом: до четвертого етапу допускаються учасники, які набрали не менше 55 відсотків максимального бала, у кількості не більше 2 800 кандидатів для місцевого загального суду, 400 - для адміністративного та 400 - для господарського суду.
96. Значення прохідного бала може збігатися із середнім допустимим балом - якщо кількість кандидатів, що подолали цей поріг, виявиться меншою за встановлену максимальну кількість. Якщо ж кількість таких кандидатів перевищує ліміт, прохідний бал визначається фактичними результатами тестування в межах рейтингу. Саме це і відбулося у цьому доборі: рівень конкуренції зумовив прохідний бал вищий за мінімально допустимий.
97. За результатами тестування когнітивних здібностей, з урахування усіх вимог, установлених Комісією, прохідний бал для кандидатів, які виявили намір бути призначеними або переведеними до місцевого загального суду, становить 34,69 бала.
98. Відповідно до матеріалів справи ОСОБА_1 набрала 33,19 бала, що підтверджує успішне набрання середнього допустимого бала та успішне складення нею третього етапу іспиту. Втім установленого прохідного бала позивачка не досягла. Відповідно до закону та встановленої Комісією процедури, ОСОБА_1 правомірно не було допущено до четвертого етапу кваліфікаційного іспиту - виконання практичного завдання зі спеціалізації місцевого загального суду.
Щодо правомірності встановлення кількості учасників, які допускаються до четвертого етапу кваліфікаційного іспиту 
99. Згідно з рішеннями Комісії, до четвертого етапу допускаються учасники у кількості не більше 2 800 кандидатів для місцевого загального суду, 400 - для адміністративного та 400 - для господарського суду. У разі якщо двоє і більше кандидатів на посаду судді та суддів отримали однаковий найнижчий прохідний бал третього етапу кваліфікаційного іспиту, до четвертого етапу допускаються всі такі кандидати на посаду судді та судді. Отже, у разі отримання достатньою кількістю кандидатів мінімального прохідного бала може бути фактичне перевищення орієнтовної кількості кандидатів, яких допускають до етапу виконання практичного завдання зі спеціалізації.
100. Визначення граничної кількості учасників, які допускаються до четвертого етапу кваліфікаційного іспиту, є невід`ємною складовою дискреційних повноважень Комісії з організації та проведення кваліфікаційного іспиту. Такі повноваження прямо випливають із частини шостої статті 74 Закону № 1402-VIII, яка зобов`язує Комісію встановлювати прохідний бал з урахуванням кількості посад, щодо яких оголошено добір. 
101. Встановлення кількісного обмеження для третього етапу (тестування когнітивних здібностей) є не самостійним обмеженням права кандидатів, а організаційним механізмом реалізації конкурсного принципу добору - способом забезпечення розумного співвідношення між кількістю кандидатів, допущених до ресурсномісткого практичного етапу, та прогнозованою кількістю вакантних посад. Відмова від такого механізму призвела б до ситуації, за якої кількість учасників практичного завдання могла б у рази перевищувати кількість наявних вакансій, що не відповідало б меті та сутності конкурсної процедури добору.
102. Закон № 1402-VIII не містить заборони на встановлення Комісією граничної кількості учасників, які допускаються до наступного етапу іспиту за результатами тестування когнітивних здібностей. Навпаки, формулювання частини шостої статті 74 цього Закону, яким тестування когнітивних здібностей вилучено із загального правила про мінімальний поріг у 75 відсотків, свідчить про надання Комісії ширших дискреційних повноважень щодо визначення умов допуску за результатами цього етапу, а не про намір законодавця обмежити такі повноваження.
Щодо різних прохідних балів для різних спеціалізацій
103. У межах кожної зі спеціалізацій кваліфікаційний іспит проводиться як самостійна процедура з окремо встановленою кількістю прогнозованих вакантних посад та відповідними умовами допуску до наступних етапів. 
104. Кандидат, який бере участь у доборі одночасно за кількома спеціалізаціями, фактично є учасником кількох паралельних конкурсних процедур. Отже, різниця у значеннях прохідного бала за результатами тестування когнітивних здібностей між окремими спеціалізаціями є об`єктивним наслідком різної кількості прогнозованих вакантних посад та різного рівня конкуренції в межах відповідних процедур добору. Саме тому ситуація, за якої для прикладу, кандидат із певним результатом тестування проходить до наступного етапу за загальною спеціалізацією, тоді як інший кандидат з ідентичним балом не долає прохідного порогу за адміністративною спеціалізацією, є об`єктивно зумовленою та не свідчить про порушення принципу рівності. 
105. Умови добору включно з механізмом визначення прохідного бала окремо для кожної спеціалізації з урахуванням кількості вакантних посад були належним чином оприлюднені Комісією до початку проведення іспиту та не змінювались. Подаючи заяву про участь у доборі та обираючи відповідну спеціалізацію, кандидати були завчасно поінформовані про умови проведення добору, порядок визначення прохідного бала та критерії допуску до наступних етапів. Відтак застосування таких правил не може розглядатися як несподіване чи непередбачуване для учасників процедури, а також не може свідчити про несправедливість чи дискримінаційний характер таких правил.
106. Принцип рівності умов для всіх учасників забезпечувався в межах кожної спеціалізації окремо, оскільки всі кандидати, які брали участь у доборі на посади відповідної спеціалізації, оцінювалися за єдиними критеріями та в однакових умовах. Відмінність прохідних балів між спеціалізаціями є не проявом дискримінації, а наслідком об`єктивно різної конкурентності в межах кожної процедури, зумовленої різною кількістю вакантних посад. Критерієм допуску слугував не сам факт обрання спеціалізації, а результат конкуренції з іншими кандидатами в межах обраної процедури, правила якої були заздалегідь відомі всім учасникам. Отже, доводи позивачки про дискримінацію за ознакою вибору спеціалізації є безпідставними.
Щодо доводів апеляційної скарги про порушення принципу пропорційності та обґрунтованості
107. Заявниця стверджує, що недопуск кандидата, який набрав допустимий бал, але не досяг визначеного прохідного бала, нівелює право на рівний доступ до посади судді та є порушенням принципу пропорційності. Велика Палата Верховного Суду відхиляє цей довід з таких підстав.
108. Принцип пропорційності, визначений частиною другою статті 2 КАС України, вимагає, щоб рішення суб`єкта владних повноважень відповідало законній меті, але не покладало на особу надмірного тягаря. Втім оцінка пропорційності не може зводитися до перегляду судом доцільності дискреційного рішення Комісії, прийнятого в межах закону. Встановлення прохідного бала та його застосування відповідають законній меті - забезпечення об`єктивного конкурсного відбору - і є пропорційним засобом її досягнення. Те, що позивачка не подолала цей поріг з мінімальним відставанням, є результатом конкурентної процедури, а не свавілля Комісії.
109. Дискреційні повноваження Комісії щодо встановлення прохідного бала реалізовані завчасно - рішеннями від 12 травня 2025 року № 105/зп-25 та від 27 серпня 2025 року № 162/зп-25. Застосування встановлених правил до всіх без винятку учасників є не проявом надмірного формалізму, а необхідною гарантією рівності, правової визначеності та передбачуваності конкурсної процедури.
110. Як уже зазначалось раніше, позивачка добровільно взяла участь у доборі, не оскаржуючи в судовому порядку рішень Комісії від 12 травня 2025 року № 105/зп?25 та від 27 серпня 2025 року № 162/зп-25, якими визначено прохідний бал і встановлено умови допуску. Відповідно позивачка була обізнана про встановлені умови проведення добору та не ставила під сумнів їх правомірність до моменту отримання результату тестування. Оскарження результату після проходження іспиту з посиланням на невідповідність умов процедури принципу пропорційності, у разі неоскарження самих цих умов у встановлений час, суперечить принципу правової визначеності та недопустимості зловживання процесуальними правами.
111. До того ж позивачка не довела наявності причинно-наслідкового зв`язку між оскаржуваними діями чи рішеннями Комісії та результатом складеного нею тестування когнітивних здібностей. Наведені нею доводи фактично зводяться до незгоди з наслідками застосування встановлених правил добору, проте не підтверджують, що саме оскаржувані дії Комісії вплинули на отриманий нею результат або позбавили її можливості набрати прохідний бал.
112. Суд першої інстанції дійшов правильного висновку про те, що недопуск кандидата до наступного етапу добору у зв`язку з набранням ним бала, нижчого за прохідний, не є проявом дискримінації чи обмеженням доступу до посади судді, а є наслідком об`єктивного застосування законодавчо встановленої процедури оцінювання. Тому відмова в допуску кандидата до наступного етапу добору з підстав ненабрання прохідного бала є правомірною, обґрунтованою та не порушує конституційного права особи на рівний доступ до державної служби.
113. Велика Палата Верховного Суду резюмує, що допуск позивачки до наступного етапу в обхід установленого прохідного бала порушував би принцип рівності учасників іспиту та їх законні очікування на застосування єдиного підходу до оцінювання. Фактично позивачка просить суд надати їй привілейоване становище на підставі незначущості різниці в результатах. Втім конкурсна процедура виключає будь-яке індивідуальне коригування результатів, оскільки воно підриває об`єктивність добору загалом та суперечить меті кваліфікаційного іспиту зокрема.
Висновки за результатами розгляду апеляційної скарги
114. Велика Палата Верховного Суду вважає, що оскаржуване рішення ВККС є вмотивованим, ухвалене на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України, з використанням повноважень з метою, з якою ці повноваження надано, а також відповідає критеріям обґрунтованості та пропорційності, визначеним статтею 2 КАС України, тому підстав для його скасування немає.
115. Суд першої інстанції надав належну оцінку обставинам справи, правильно застосував норми матеріального права, якими врегульовано процедуру кваліфікаційного іспиту, та дотримався норм процесуального права.
116. Згідно із частиною першою статті 308 КАС України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.
117. Відповідно до пункту 1 частини першої статті 315 КАС України за наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право залишити апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення - без змін.
118. Згідно із частиною першою статті 316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.
119. Оскільки наведені в апеляційній скарзі позивачки доводи не спростовують викладених у рішенні суду першої інстанції висновків, то апеляційну скаргу ОСОБА_1 потрібно залишити без задоволення.
Висновки щодо розподілу судових витрат
120.  Відповідно до частини шостої статті 139 КАС України якщо суд апеляційної чи касаційної інстанції, не повертаючи адміністративної справи на новий розгляд, змінить судове рішення або ухвалить нове, він відповідно змінює розподіл судових витрат.
121. З огляду на те, що за результатами апеляційного перегляду апеляційну скаргу залишено без задоволення, а оскаржуване судове рішення - без змін, підстав для нового розподілу судових витрат немає.
Керуючись статтями 266, 308, 311, 315, 316, 322, 325 КАС України, Велика Палата Верховного Суду
ПОСТАНОВИЛА:
Апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишити без задоволення.
Рішення Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду від 27 січня 2026 року у справі № 990/507/25 залишити без змін.
Постанова набирає законної сили з дати її ухвалення, є остаточною та оскарженню не підлягає.
Суддя-доповідач О. В. Кривенда
Судді:  О. В. Білоконь С. О. Погрібний
О. Л. Булейко Н. С. Стефанів
М. М. Гімон Т. Г. Стрелець
О. А. Губська О. В. Ступак
А. А. Ємець М. Ю. Тітов
В. В. Король І. В. Ткач
М. В. Мазур В. Ю. Уркевич
Н. М. Мартинюк