УХВАЛА

05 травня 2026 року
м. Київ

справа № 760/19626/23

провадження № 61-7027св25

Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду: Лідовця Р. А. (суддя-доповідач), Гулейкова І. Ю., Луспеника Д. Д.,

розглянув у попередньому судовому засіданні у порядку письмового провадження справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , правонаступником якого є ОСОБА_3 , треті особи: Центральне міжрегіональне управління Міністерства юстиції (м. Київ), Перша київська державна нотаріальна контора, П`ята київська державна нотаріальна контора, про визнання недійсними свідоцтв про право на спадщину, скасування державної реєстрації права власності на нерухоме майно, за касаційною скаргою  ОСОБА_3 , яка подана її представником - адвокатом Білошапкою Оксаною Василівною, на рішення Солом`янського районного суду м. Києва від 12 листопада 2024 року у складі судді Коробенка С. В. та постанову Київського апеляційного суду від 05 травня 2025 року у складі колегії суддів: Лапчевської О. Ф., Березовенко Р. В., Мостової Г. І.,

ВСТАНОВИВ:

У серпні 2023 року ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до ОСОБА_2 , треті особи: Центральне міжрегіональне управління Міністерства юстиції (м. Київ), Перша київська державна нотаріальна контора, П`ята київська державна нотаріальна контора, про визнання недійсними свідоцтв про право на спадщину, скасування державної реєстрації права власності на нерухоме майно.

Рішенням Солом`янського районного суду м. Києва від 12 листопада 2024 року позов ОСОБА_1 задоволено частково.
Визнано недійсним свідоцтво про право на спадщину за законом від 06 липня 2018 року, реєстровий номер № 5-310, видане державним нотаріусом П`ятої київської державної нотаріальної контори Наумовим В. В. на ім`я ОСОБА_2 після померлого ОСОБА_4 на 2/3 частини квартири АДРЕСА_1 (спадкова справа № 154/2018).
Визнано недійсним свідоцтво про право на спадщину за законом від 06 липня 2018 року, реєстровий номер № 5-311, видане державним нотаріусом П`ятої київської державної нотаріальної контори Наумовим В. В. на ім`я ОСОБА_2 після померлого ОСОБА_4 на грошові вклади з відповідними відсотками та компенсаціями, що знаходяться в АТ «Ощадний банк України» (спадкова справа № 154/2018).
Вирішено питання щодо розподілу судових витрат.

ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_2 помер.

У грудні 2024 року ОСОБА_3 , як правонаступник ОСОБА_2 , звернулася до суду з апеляційною скаргою на рішення Солом`янського районного суду м. Києва від 12 листопада 2024 року.

Постановою Київського апеляційного суду від 05 травня 2025 року апеляційну скаргу ОСОБА_3 залишено без задоволення, а рішення Солом`янського районного суду м. Києва від 12 листопада 2024 року - без змін.

У касаційній скарзі представник ОСОБА_3 - адвокат Білошапка О. В., посилаючись на неправильне застосування судами норм матеріального права, порушення норм процесуального права, просить рішення Солом`янського районного суду м. Києва від 12 листопада 2024 року, постанову Київського апеляційного суду від 05 травня 2025 року скасувати та направити справу на новий розгляд до суду першої інстанції.

Підстави касаційного оскарження судових рішень визначені у частині другій статті 389 ЦПК України.

Підставою касаційного оскарження зазначених судових рішення представник ОСОБА_3 - адвокат Білошапка О. В., вказує неправильне застосування судами норм матеріального права та порушення норм процесуального права, а саме застосування судом апеляційної інстанції норм права без урахування висновку щодо застосування норм права у подібних правовідносинах, викладеного у постановах Великої Палати Верховного Суду та Верховного Суду від 17 квітня 2018 року у справі № 200/11343/14-ц, від 19 березня 2025 року у справі № 521/6095/17, що передбачено пунктом 1 частини другої статті 389 ЦПК України.

Також підставою касаційного оскарження судових рішень представник ОСОБА_3 - адвокат Білошапка О. В., вказує неправильне застосування судами норм матеріального права за відсутності висновку Верховного Суду щодо питання застосування норм права у подібних правовідносинах (пункт 3 частини другої статті 389 ЦПК України).

Заслухавши доповідь судді-доповідача, Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду вважає, що справа підлягає призначенню до судового розгляду, оскільки доводи касаційної скарги викликають необхідність перевірки матеріалів справи.

Відповідно до частини першої статті 402 ЦПК України у суді касаційної інстанції скарга розглядається за правилами розгляду справи судом першої інстанції в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи з урахуванням статті 400 цього Кодексу.

Згідно із частиною першою статті 7 ЦПК України розгляд справ у судах проводиться усно і відкрито, крім випадків, передбачених цим Кодексом.

Такий випадок передбачено у частині тринадцятій статті 7 ЦПК України, згідно з якою розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами, якщо цим Кодексом не передбачено повідомлення учасників справи. У такому випадку судове засідання не проводиться.

Відповідно до частини п`ятої статті 279 ЦПК України cуд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.

Оскільки колегією суддів не приймалось рішення про виклик учасників справи для надання пояснень у справі, то справа розглядатиметься в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи за наявними у ній матеріалами (у письмовому провадженні), а копія судового рішення у такому разі надсилається у порядку, передбаченому частиною п`ятою статті 272 ЦПК України.

Ураховуючи, що згідно із частиною першою статті 8 ЦПК України ніхто не може бути позбавлений права на інформацію про дату, час і місце розгляду своєї справи, колегія суддів інформує учасників справи про те, що зазначена інформація оприлюднюється на офіційному веб-порталі судової влади України.

Відповідно до частини одинадцятої статті 34 ЦПК України, з урахуванням категорії і складності справи, справу необхідно розглянути колегією у складі п`яти суддів.

Керуючись частиною тринадцятою статті 7, частиною одинадцятою статті 34, частиною першою статті 401, частиною першою статті 402 ЦПК України, Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду

УХВАЛИВ:

Справу за позовом  ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , правонаступником якого є ОСОБА_3 , треті особи: Центральне міжрегіональне управління Міністерства юстиції (м. Київ), Перша київська державна нотаріальна контора, П`ята київська державна нотаріальна контора, про визнання недійсними свідоцтв про право на спадщину, скасування державної реєстрації права власності на нерухоме майно, призначити до розгляду в складі колегії з п`яти суддів у порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи за наявними у ній матеріалами.

Інформацію про дату розгляду справи оприлюднити на офіційному веб-порталі судової влади України.

Ухвала суду касаційної інстанції набирає законної сили з моменту її підписання і оскарженню не підлягає.

Судді: Р. А. Лідовець

І. Ю. Гулейков

Д. Д. Луспеник