ПОСТАНОВА 
іменем України

16 червня 2026 року         м. Кропивницький

справа № 402/1211/24
провадження № 22-ц/4809/1104/26 

Кропивницький апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати у цивільних справах Чельник О.І. (головуючий, суддя-доповідач), Єгорової С.М., Мурашка С.І.,
за участю секретаря судового засідання Бойко В.В.,
учасники справи: 
позивач –   ОСОБА_1 , 
відповідач – Благовіщенська міська рада Кіровоградської області,
особа, яка подає апеляційну скаргу - ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні за правилами спрощеного позовного провадження апеляційну скаргу ОСОБА_2 , в інтересах якої діє адвокат Терновенко Роман Миколайович, на рішення Благовіщенського районного суду Кіровоградської області від 26 травня 2025 року у складі судді Ясінського Л.Ю.,

В С Т А Н О В И В :

У грудні 2025 року ОСОБА_1 звернулася до Ульяновського районного суду Кіровоградської області з позовом до Благовіщенської міської ради про витребування майна із чужого незаконного володіння.
Позов до суду мотивовано тим, що в селі Христофорове Голованівського району Благовіщенської ОТГ проживала спадкодавиця - ОСОБА_3 , яка мала спадкове майно, а саме земельну ділянку (пай) площею 3,41 га, кадастровий номер 32525583600:02:000:0641, що розташована на території с. Камяний Брід Благовіщенської ОТГ Голованівського району Кіровоградської області. ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_3 померла. За життя ОСОБА_3 склала заповіт на ім`я чоловіка позивача - ОСОБА_4 , якому заповіла йому все належне їй майно. 16.03.2010 чоловік позивача - ОСОБА_4 , який прийняв спадщину на спадкове майно, а саме на земельну ділянку (пай), площею 3,41 га, кадастровий номер 3525583600:02:000:0641, що розташована на території с. Кам`яний Брід Благовіщенської ОТГ Голованівського району Кіровоградської області, помер, але за життя не виготовив правовстановлюючий документ.
Після смерті свого чоловіка вона у визначений законом строк реалізувала своє право на спадщину шляхом подання відповідної заяви до приватного нотаріуса. Відсутність оригіналу правовстановлюючого документу на спадкове майно перешкоджало їй оформити спадкові права в нотаріальній конторі та зареєструвати їх у визначеному законом порядку. Рішенням Ульяновського районного суду Кіровоградської області від 15.11.2021 за нею визнано право власності у порядку спадкування на земельну ділянку площею 3,41 га, кадастровий номер 3525583600:02:000:0641, що розташована с. Кам`яний Брід Голованівського району Благовіщенської територіальної громади Кіровоградської області.
У подальшому вона вирішила зареєструвати право власності в державному реєстрі прав, однак їй повідомили, що в державному земельному кадастрі відсутній кадастровий номер 3525583600:02:000:0641 на успадковану земельну ділянку. На адвокатський запит було отримано відповідь від Головного управління Держгеокадастру у Кіровоградській області Управління забезпечення реалізації державної політики у сфері земельних відносин відділу №1, де вказано, що на земельну ділянку з кадастровим номером 3525583600:02:000:0641 загальною площею 3,41 га зареєстрований державний акт на право приватної власності на землю серії Р2 3-455430 від 12.04.2002 за №54 (книга №2), був виданий на ім`я ОСОБА_3 для ведення товарного сільськогосподарського виробництва на території Кіровоградської області Голованівського району села Кам`яний Брід за межами населеного пункту, ця земельна ділянка складається з двох частин. Згідно із вказаним державним актом при проведенні державної реєстрації земельним ділянкам були присвоєні кадастрові номери: ділянка № НОМЕР_1 площею 1,3067 га, кадастровий номер 3525583600:02:000:2079, ділянка № НОМЕР_2 площею 2,0920 га, кадастровий номер 3525583600:02:000:2081, за допомогою програмного забезпечення по автоматизованому веденню державного земельного кадастру (Національної Кадастрової Системи).
За земельною ділянкою з кадастровим номером 3525583600:02:000:2079 загальною площею 1,3067 га зареєстровано право комунальної власності Кам`янобрідської сільської ради, а у зв`язку із реорганізацією - право комунальної власності Благовіщенської міської рада Кіровоградської області.
Оскільки власник земельної ділянки або землекористувач може вимагати усунення будь-яких порушень його прав на землю, навіть якщо ці порушення не пов`язані з позбавленням права володіння земельною ділянкою і відшкодування збитків, позивач просив суд витребувати у Благовіщенської міської ради Кіровоградській області земельну ділянку розміром 1,3067 га, кадастровий номер 3525583600:02:000:2079, яка розташована на території села Кам`яний Брід Голованівського району Кіровоградської області. 
Рішенням Благовіщенського районного суду Кіровоградської області від 26.05.2025 позовну заяву задоволено. Витребувано у Благовіщенської міської ради Кіровоградської області земельну ділянку розміром 1,3067 га, кадастровий номер 3525583600:02:000:2079, яка розташована за межами населеного пункту с. Кам`яний Брід Благовіщенської ОТГ Голованівського району Кіровоградської області на користь ОСОБА_1 .
Не погоджуючись із зазначеним рішенням суду ОСОБА_2 , в інтересах якої діє адвокат Терновенко Р.М., подала апеляційну скаргу в якій, посилаючись на порушенням норм матеріального та процесуального права, просила вказане рішення суду скасувати та ухвалити нове судове рішення, яким у задоволенні позову ОСОБА_1 до Благовіщенської міської ради про витребування майна із чужого незаконного володіння відмовити повністю та стягнути з  ОСОБА_1 понесені судові витрати.
Апеляційна скарга мотивована тим, що суд першої інстанції не надав обґрунтування свого висновку про правомірність задоволення позовних вимог. Зроблений судом висновок про задоволення позовних вимог жодним чином не мотивований та не випливає ані зі встановлених судом обставин справи, ані з тих важливих обставин справи, які залишилися не дослідженими та не врахованими судом першої інстанції при ухваленні рішення. Вказала, що оскаржуване рішення суду порушує її право власності на спірну земельну ділянку, оскільки на підставі рішення Ульяновського районного суду від 14.04.2014 у справі № 402/399/14-ц спадщину було визнано відумерлою та передано у власність територіальної громади, після чого рішенням 16 сесії сьомого скликання Кам`янобрідської сільської ради від 24.05.2018 було затверджено виготовлений нею проєкт землеустрою та передано їй у власність земельну ділянку площею 1,3067 га, кадастровий номер 3525583600:02:000:2079, яка розташована за межами населеного пункту с. Кам`яний Брід Благовіщенської ОТГ Голованівського району Кіровоградської області,а  не залучивши її до участі у справі, суд першої інстанції фактично позбавив її права власності на спірну земельну ділянку.
Відзиву на апеляційну скаргу не надходило, що відповідно до ч.3 ст.360 ЦПК України не перешкоджає перегляду рішення суду першої інстанції.
У судовому засіданні апеляційного суду представник особи, яка подає апеляційну скаргу, адвокат Терновенко Р.М. підтримав доводи апеляційної скарги та просив її задовольнити.
Інші учасники справи у судове засідання не з`явились. Про час та місце розгляду справи були повідомлені належним чином.
Колегія суддів, перевіривши законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів апеляційної скарги, дослідивши письмові докази по справі, прийшла до висновку, що апеляційна скарга підлягає задоволенню з таких підстав.
Судом встановлено та підтверджено письмовими доказами по справі, що в селі Христофорове Голованівського району Благовіщенської ОТГ проживала спадкодавець ОСОБА_3 , яка мала спадкове майно а саме земельну ділянку (пай) площею 3,41 га, кадастровий номер 32525583600:02:000:0641, що розташована на території с. Кам`яний Брід Благовіщенської ОТГ Голованівського району Кіровоградської області.
Рішенням Ульяновського районного суду Кіровоградської області від 15.11.2021 визнано за ОСОБА_1 право власності в порядку спадкування на земельну ділянку площею 3,41 га, кадастровий номер 3525583600:02:000:0641, що розташована с. Кам`яний Брід Голованівського району Благовіщенської територіальної громади Кіровоградської області ( а.с.10-13).
02.08.2024 Управління забезпечення реалізації державної політики у сфері земельних відносин Головного управління Держгеокадастру у Кіровоградській області на адвокатський запит надало відповідь про те, що на земельну ділянку з кадастровим номером 3525583600:02:000:0641 загальною площею 3,41 га зареєстрований державний акт на право приватної власності на землю серії Р2 3-455430 від 12.04.2002 за №54 (книга №2), виданий на ім`я ОСОБА_3 для ведення товарного сільськогосподарського виробництва на території Кіровоградської області Голованівського району села Кам`яний Брід за межами населеного пункту, дана земельна ділянка складається з двох частин. Згідно вказаного державного акту при проведенні державної реєстрації земельним ділянкам були присвоєні за допомогою програмного забезпечення по автоматизованому веденню державного земельного кадастру (Національної Кадастрової Системи) такі кадастрові номери: ділянка № НОМЕР_1 площею 1,3067 га, кадастровий номер 3525583600:02:000:2079, ділянка № НОМЕР_2 площею 2,0920 га, кадастровий номер 3525583600:02:000:2081.
Задовольняючи позовні вимоги суд першої інстанції виходив з того, що право власності на земельну ділянку з кадастровим номером 3525583600:02:000:2079 загальною площею 1,3067 га зареєстровано за Кам`янобрідською сільською радою, а в зв`язку з реорганізацією - за Благовіщенською міською радою Кіровоградської області. Спірне майно вибуло з володіння власника ОСОБА_1 поза її волею, у зв`язку з чим підлягає витребуванню з чужого незаконного володіння відповідача на підставі положень статті 388 ЦК України.
Колегія суддів вважає, що суд першої інстанції дійшов передчасного висновку про задоволення позовних вимог, виходячи з такого.
Відповідно до положень ст.ст.55, 124 Конституції України та ст.ст.4, 5 ЦПК України кожна особа має право в порядку, установленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів. Здійснюючи правосуддя, суд захищає, права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором.
Згідно з ч.1 ст.48 ЦПК України сторонами в цивільному процесі є позивач і відповідач. З аналізу вказаної норми слідує, що відповідач – це особа, на яку вказує позивач в позовній заяві, як на порушника своїх прав. Тому, саме позивач визначає до кого пред`явити позов. Якщо позивач помилиться (неправильно зазначивши сторону) і притягне відповідачем особу, яка його прав не порушила або не повинна відповідати за позовом з інших причин, суд у такому позові відмовляє.
Визначення відповідачів, предмета та підстав спору є правом позивача. Разом з тим установлення належності відповідачів й обґрунтованості позову – обов`язком суду, який виконується під час розгляду справи.
Такий правовий висновок викладено у постановах Великої Палати Верховного Суду від 17.04.2018 у справі № 523/9076/16-ц, від 20.06.2018 у справі № 308/3162/15-ц, від 21.11.2018 у справі № 127/93/17-ц, від 12.12.2018 у справі № 570/3439/16-ц, від 12.12.2018 у справі № 372/51/16-ц, від 05.05.2019 у справі № 554/10058/17.
Пред`явлення позову до неналежного відповідача є самостійною підставою для відмови в задоволенні позову.
При цьому, суд при розгляді справи має виходити зі складу осіб, які залучені до участі у справі позивачем. У разі пред`явлення позову до частини відповідачів, суд не вправі зі своєї ініціативи і без згоди позивача залучати інших відповідачів до участі у справі як співвідповідачів та зобов`язується вирішити справу за тим позовом, що пред`явлений, і відносно тих відповідачів, які зазначені в ньому.
Якщо позивач не заявляє клопотання про заміну неналежного відповідача (або залучення інших співвідповідачів в окремих справах згідно зі специфікою спірних правовідносин), суд повинен відмовляти у задоволенні позову.
Такий правовий висновок міститься у постанові Верховного Суду від 02.10.2019 у справі №461/6793/15-ц (провадження № 61-15551св18).
Звертаючись до суду з позовом ОСОБА_1 у якості відповідача зазначила Благовіщенську міську раду Кіровоградської області.
Подаючи апеляційну скаргу, як особа, яка не брала участі у розгляді справи, ОСОБА_2 вказувала, що ухваленим судовим рішенням порушено її законні права та інтереси на спірну земельну ділянку.
Колегія суддів погоджується з такими доводами апеляційної скарги, оскільки вони підтверджуються письмовими доказами по справі та є обґрунтованими.
Апеляційним судом встановлено, що рішенням Ульяновського районного суду Кіровоградської області від 14.04.2014 у справі №402/399/14-ц було визнано відумерлою спадщиною земельну ділянку № НОМЕР_3 у розмірі 3,41 га, яка знаходиться на території Кам`янобрідської сільської Ради Ульяновського району Кіровоградської області, що належала померлій ОСОБА_3 (а.с.88-89). 
У подальшому, рішенням 16 сесії сьомого скликання Кам`янобрідської сільської ради від 24.05.2018 ОСОБА_2 було затверджено проект землеустрою щодо відведення земельної ділянки та передано у приватну власність (шляхом безоплатної передачі) земельну ділянку площею 1,3067 га, кадастровий номер 3525583600:02:000:2079, по угіддях: рілля (згідно КВЦПЗ:01.03) за рахунок земель сільськогосподарського призначення площею 1,3067 га із земель комунальної власності, що розташовані за межами населених пунктів Кам`янобрідської сільської ради Благовіщенського району Кіровоградської області(а.с.82 зворот).
Отже, розпорядження цією ділянкою у 2018 році, а саме передача земельної ділянки ОСОБА_2 , здійснювалося Кам`янобрідською сільською радою (Благовіщенською міською радою), як законним власником на підставі судового рішення. 
За таких обставин, твердження позивача про те, що майно вибуло з його володіння «поза волею» є безпідставним, оскільки воно вибуло на підставі законного (на той час) рішення суду, яке позивачем оскаржено не було.
Клопотання про залучення до участі у справі ОСОБА_2  як співвідповідача чи заміни неналежного відповідача позивач не заявляла, а на стадії апеляційного перегляду апеляційний суд позбавлений процесуального права вчиняти такі дії. Незалучення до участі у справі ОСОБА_2  в якості належного відповідача (співвідповідача) є самостійною та безумовною підставою для відмови у задоволенні позову.
Суд не вправі встановлювати факти та робити висновки по суті спору за неналежного суб`єктного складу учасників і вирішувати питання про права і обов`язки осіб, не залучених до участі у справі, а тому дійшов передчасного висновку про задоволення заявленого позову.
Вказане порушення норм процесуального права з огляду на вимоги п.4 ч.1 ст.376 ЦПК України унеможливлює розгляд справи по суті та є підставою для скасування судового рішення та відмови у задоволенні позову.
Відповідно до п.2 ч.1 ст.374 ЦПК України суд апеляційної інстанції за результатами розгляду апеляційної скарги має право скасувати судове рішення повністю або частково і ухвалити у відповідній частині нове рішення або змінити рішення.
За ст. 133 ЦПК України судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. До витрат пов`язаних з розглядом справи належать в тому числі витрати на професійну правничу допомогу.
Враховуючи те, що апеляційна скарга особи, яка не брала участі у розгляді справи ОСОБА_2 , в інтересах якої діє адвокат Терновенко Р.М., підлягає задоволенню, оскаржуване рішення - скасуванню з процесуальних підстав, у справі ухвалено нове судове рішення про відмову у задоволенні позову, а тому з ОСОБА_1 підлягає до стягнення понесені судові витрати зі сплати судового збору та витрати на правничу допомогу адвоката.
В апеляційній скарзі адвокат Терновенко Р.М., який діє в інтересах ОСОБА_2 , ставить питання про стягнення з ОСОБА_1 14976 грн витрат на професійну правничу допомогу.
Відповідно до статті 1 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» договір про надання правової допомоги - це домовленість, за якою одна сторона (адвокат, адвокатське бюро, адвокатське об`єднання) зобов`язується здійснити захист, представництво або надати інші види правової допомоги другій стороні (клієнту) на умовах і в порядку, що визначені договором, а клієнт зобов`язується оплатити надання правової допомоги та фактичні витрати, необхідні для виконання договору.
Згідно з ч.8 ст.141 ЦПК України розмір витрат, які сторона сплатила або має сплатити у зв`язку з розглядом справи, встановлюється судом на підставі поданих сторонами доказів (договорів, рахунків тощо). Такі докази подаються до закінчення судових дебатів у справі або протягом п`яти днів після ухвалення рішення суду за умови, що до закінчення судових дебатів у справі сторона зробила про це відповідну заяву. У разі неподання відповідних доказів протягом встановленого строку така заява залишається без розгляду.
До складу витрат на правничу допомогу включаються: гонорар адвоката за представництво в суді; інша правнича допомога, пов`язана з підготовкою справи до розгляду; допомога, пов`язана зі збором доказів; вартість послуг помічника адвоката; інша правнича допомога, пов`язана зі справою.
Витрати на правничу допомогу визначаються сукупністю таких документів: договором про надання правничої допомоги та відповідними доказами щодо обсягу наданих послуг і виконаних робіт та їх вартості, що сплачена або підлягає сплаті відповідною стороною.
Для визначення розміру витрат на правничу допомогу учасник справи має подати (окрім договору про надання правничої допомоги) детальний опис робіт (наданих послуг), виконаних адвокатом (для визначення розміру гонорару, що сплачений або підлягає сплаті) та опис здійснених ним витрат, необхідних для надання правничої допомоги.
Розмір витрат має бути співмірним зі складністю справи та виконаних адвокатом робіт (наданих послуг); часом, витраченим адвокатом на виконання відповідних робіт; обсягом наданих адвокатом послуг та виконаних робіт; ціною позову та значенням справи для сторони, в тому числі впливом вирішення справи та репутацію сторони або публічним інтересом до справи. У разі недотримання вимог співмірності, за клопотанням іншої сторони, суд може зменшити розмір витрат на правничу допомогу, які підлягають розподілу між сторонами.
Як свідчать матеріали справи на підтвердження понесених витрат на професійну правничу допомогу адвокатом Терновенко Р.М. надано договір б/н від 03.04.2026, акт прийому – передачі виконаних робіт від 08.04.2026, ордер на надання правничої допомоги серії ВА №1145977 від 03.04.2026 ( а.с.112 - 115).
Згідно з актом прийому-передачі виконаних робіт від 08.04.2026 адвокатом надано клієнту такі послуги: направлення до Благовіщенського районного суду заяви про ознайомлення з матеріалами цивільної справи №402/1211/24 та отримання копії рішення суду, опрацювання законодавчої бази, що регулює спірні відносини, вивчення останніх рішень судової практики та правової позиції ВСУ з аналогічних спорів - 2 год 00 хв X 1664 грн 00 коп 3328 грн 00 коп; складання апеляційної скарги - 5 год 00 хв х 1664 грн 00 коп - 8320 грн 00 коп; роздрукування апеляційної скарги та виготовлення копій додатків для позивача та направлення йому поштовим відправленням - 1 год 00 хв х 1664 грн 00 коп - 1664 грн 00 коп; перенесення апеляційної скарги в систему «Електронний суд», сканування додатків до апеляційної скарги та направлення їх через систему «Електронний суд» до Благовіщенської міської ради та до Кропивницького апеляційного суду - 1 год 00 хв х 1664 грн 00 коп 1664 грн 00 коп.
При визначенні суми відшкодування суд має виходити з критерію реальності адвокатських витрат (встановлення їхньої дійсності та необхідності), а також критерію розумності їхнього розміру, виходячи з конкретних обставин справи та фінансового стану обох сторін. Ті самі критерії застосовує Європейський суд з прав людини (далі - ЄСПЛ), присуджуючи судові витрати на підставі статті 41 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року. Зокрема, у рішеннях від 23.01.2014 у справі «East/West Alliance Limited» проти України», від 26.02.2015 у справі «Баришевський проти України» зазначено, що заявник має право на компенсацію судових та інших витрат лише якщо буде доведено, що такі витрати були фактичними і неминучими, а їхній розмір - обґрунтованим. Відшкодовуються лише витрати, які мають розумний розмір.
Суд не зобов`язаний присуджувати стороні, на користь якої відбулося рішення, всі його витрати на адвоката, якщо, керуючись принципами справедливості, пропорційності та верховенством права, встановить, що розмір гонорару, визначений стороною та його адвокатом, є завищеним щодо іншої сторони спору, зважаючи на складність справи, витрачений адвокатом час та неспівмірним у порівнянні з ринковими цінами адвокатських послуг (п. 61 Постанови Верховного Суду від 24.10. 2019 у справі № 905/1795/18).
При визначенні суми відшкодування суд має виходити з критерію реальності адвокатських витрат (встановлення їхньої дійсності та необхідності), а також критерію розумності їхнього розміру, виходячи з конкретних обставин справи.
Висновки щодо підтвердження витрат, пов`язаних з оплатою професійної правничої допомоги, зроблені також у постанові Великої Палати Верховного Суду від 27.06.2018 у справі № 826/1216/16, додатковій постанові Великої Палати Верховного Суду від 19.02.2020 року у справі №755/9215/15-ц.
Верховний Суд у постанові від 25.07.2023 у справі №340/4492/22 дійшов висновку, що наявність або відсутність заперечень процесуального опонента проти відшкодування витрат на професійну правничу допомогу має значення лише для розв`язання питання про співмірність судових витрат на правову допомогу, заявлених до відшкодування. Водночас, це не впливає на обов`язок перевіряти заявлені витрати на відповідність іншим критеріям.
З урахуванням встановлених обставин, на думку колегії суддів, у даному випадку розмір витрат на професійну правничу допомогу у сумі 14976 грн не відповідає критеріям обґрунтованості та пропорційності до предмета спору з урахуванням ціни позову у розумінні приписів частини 4 пункту 4 статті 137 ЦПК України та є не співмірним з огляду на те, що предмет спору в цій справі не є складним та не потребує вивчення великого обсягу фактичних даних, обсяг і складність складених процесуальних документів також не є значними, а зводяться фактично лише до складання адвокатом апеляційної скарги і направлення її через систему «Електронний суд» сторонам процесу та до апеляційного суду, а тому керуючись принципом співмірності, а також критеріям розумності та справедливості, колегія суддів приходить до висновку про часткове задоволення витрат на правничу допомогу у розмірі 8000 грн, які підлягають стягненню з позивача, оскільки у задоволенні позовних вимог відмовлено.

Керуючись ст. ст. 367, 374, 376, 382 - 384 ЦПК України

УХВАЛИВ:

Апеляційну скаргу ОСОБА_2 , в інтересах якої діє адвокат Терновенко Роман Миколайович, задовольнити.
Рішення Благовіщенського районного суду Кіровоградської області від 26 травня 2025 року скасувати та ухвалити нове.
У задоволенні позову ОСОБА_1 до Благовіщенської міської ради Кіровоградської області про витребування майна із чужого незаконного володіння відмовити.
Стягнути з ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_4 , АДРЕСА_1 ) на користь ОСОБА_2 (РНОКПП НОМЕР_5 , АДРЕСА_2 ) сплачений судовий збір за подання апеляційної скарги у розмірі 1816 (одна тисяча вісімсот шістнадцять) грн 80 коп.
Стягнути з ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_4 , АДРЕСА_1 ) на користь ОСОБА_2 (РНОКПП НОМЕР_5 , АДРЕСА_2 ) витрати на правничу допомогу у розмірі 8000 (вісім тисяч) грн.
Постанова апеляційного суду набирає законної сили з дня її ухвалення та може бути оскаржена безпосередньо до Верховного Суду у випадках, передбачених ст. 389 ЦПК України, протягом тридцяти днів з дня складання повного судового рішення.

Повний текст постанови складено 24 червня 2026 року.

Головуючий суддя О.І. Чельник

Судді C.М. Єгорова
С.І.Мурашко