КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД  	
Р І Ш Е Н Н Я
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
18 червня 2026 року м. Київ справа №320/9733/25
Київський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Парненко В.С., розглянувши в порядку письмового провадження за правилами спрощеного позовного провадження адміністративну справу за позовною заявою Акціонерного товариства «Українська залізниця» в особі: філії «Вокзальна компанія» акціонерного товариства «Українська залізниця» до Північного офісу Держаудитслужби в особі Управління Північного Офісу Держаудитслужби у Вінницькій області про визнання протиправним та скасування висновку,
в с т а н о в и в:
Акціонерне товариство «Українська залізниця» в особі: філії «Вокзальна компанія» акціонерного товариства «Українська залізниця» звернулося до Київського окружного адміністративного суду з позовом до Північного офісу Держаудитслужби в особі Управління Північного Офісу Держаудитслужби у Вінницькій області, в якому просить суд визнати протиправними та скасувати Висновок Управління Північного Офісу Держаудитслужби у Вінницькій області від 17.02.2025 про результати моніторингу процедури закупівлі № UA-2024-09-02-009843-а.
В обґрунтування вимог позову позивач зазначає, що висновок Управління Північного офісу Держаудитслужби у Вінницькій області від 17.02.2025 про результати моніторингу процедури закупівлі UA-2024-09-02-009843-а є протиправним та підлягає скасуванню. На думку позивача, моніторинг закупівлі було розпочато після завершення строку дії договору про закупівлю № УЗ/ВК-362/2024 від 08.11.2024, який відповідно до пункту 16.1 договору діяв до 31.12.2024. Позивач наголошує, що поставка товару була повністю здійснена 11.12.2024, 23.12.2024 та 24.12.2024, а тому на момент початку моніторингу 22.01.2025 договірні відносини фактично були завершені. Також позивач вважає, що тендерна пропозиція ТОВ «НВП «ВІАН» відповідала вимогам тендерної документації, оскільки запропонований товар підтверджувався технічною документацією та деклараціями відповідності. Позивач посилається на примітку до Додатку 1 тендерної документації, яка дозволяла учасникам пропонувати еквівалент товару за умови відповідності його характеристик вимогам замовника або наявності не гірших показників. На переконання позивача, стандарти ДСТУ EN 61000-3-2:2016, ДСТУ EN 61000-3-3:2017, ДСТУ EN 61547:2016 та ДСТУ EN IEC 55015:2021 є нормативними документами, які забезпечують підтвердження характеристик товару та можуть розглядатися як належне підтвердження відповідності вимогам закупівлі. Крім того, позивач вважає, що висновки Держаудитслужби ґрунтуються на формальному підході та не враховують фактичної відповідності запропонованого товару потребам замовника.
Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями справу № 320/9733/25 передано на розгляд судді Київського окружного адміністративного суду Парненко В.С.
Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 03 березня 2025 року позовну заяву залишено без руху та надано строк на усунення недоліків позову.
На виконання ухвали суду позивачем усунуто недоліки позовної заяви шляхом надання суду належним чином завіреної копії позовної заяви з додатками для відповідача.
Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 02.04.2025 прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження в адміністративній справі за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами.
В матеріалах справи наявні:
-відзив на позовну заяву, відповідно до якого відповідач заперечує проти позову та зазначає, що моніторинг закупівлі розпочато правомірно під час дії договору про закупівлю, оскільки на момент видання наказу про початок моніторингу від 22.01.2025 звіт про виконання договору ще не був оприлюднений, а оплата за договором тривала. Відповідач наголошує, що учасник ТОВ «НВП «ВІАН» не підтвердив відповідність запропонованого товару вимогам ДСТУ EN 62612:2017, яка була прямо встановлена тендерною документацією. На думку відповідача, подані учасником документи підтверджують відповідність зовсім іншим стандартам, які не є тотожними та не замінюють вимоги ДСТУ EN 62612:2017. Відповідач вказує, що замовник був зобов`язаний відхилити таку тендерну пропозицію відповідно до підпункту 2 пункту 44 Особливостей №1178. З огляду на що, підстави для задоволення вимог позову відсутні.
-відповідь на відзив, згідно якої позивач повторно наголошує, що моніторинг було проведено після завершення строку дії договору, а тому орган державного фінансового контролю діяв поза межами своїх повноважень. Позивач посилається на окремі рішення апеляційних адміністративних судів, у яких зазначено про неможливість проведення моніторингу після завершення строку дії договору про закупівлю. Також позивач повторно зазначає, що подані ТОВ «НВП «ВІАН» документи підтверджують відповідність товару технічним характеристикам закупівлі. На думку позивача, надані учасником стандарти можуть розглядатися як еквівалент вимогам, встановленим тендерною документацією. Позивач вважає, що підстав для відхилення тендерної пропозиції переможця не існувало.
-заперечення на відповідь на відзив, згідно якого відповідач наголошує, що на момент початку моніторингу дія договору не була завершена, оскільки здійснювалися платежі, а звіт про виконання договору був оприлюднений лише 12.02.2025. Також відповідач зазначає, що поняття «еквівалент» може застосовуватися до товару, але не до нормативного документа, яким повинна підтверджуватися відповідність такого товару. На думку відповідача, стандарти, на які посилається учасник, регулюють інші технічні показники продукції та не підтверджують її відповідність ДСТУ EN 62612:2017. Відтак замовник був зобов`язаний відхилити тендерну пропозицію ТОВ «НВП «ВІАН», а висновок моніторингу є законним та обґрунтованим.
Враховуючи приписи частини 5 статті 262 КАС України справа розглядалася за правилами спрощеного позовного провадження без виклику учасників справи (у письмовому провадженні).
Датою ухвалення судового рішення в порядку письмового провадження є дата складання повного судового рішення (частина 5 статті 250 КАС України).
Згідно з частиною 4 статті 229 КАС України у разі неявки у судове засідання всіх учасників справи або якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється за відсутності учасників справи (у тому числі при розгляді справи в порядку письмового провадження), фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.
Дослідивши матеріали справи, суд встановив наступні обставини та відповідні їм правовідносини.
02.09.2024 філією «Вокзальна компанія» АТ «Українська залізниця» в електронній системі закупівель Prozorro оголошено процедуру відкритих торгів за предметом закупівлі «Код ДК 021:2015 – 31530000-0 Частини до світильників та освітлювального обладнання (Лампи світлодіодні)», ідентифікатор закупівлі UA-2024-09-02-009843-а. 
За результатами розгляду тендерних пропозицій переможцем визначено ТОВ «НВП «ВІАН», з яким 08.11.2024 укладено договір № УЗ/ВК-362/2024. 
У подальшому Управлінням Північного офісу Держаудитслужби у Вінницькій області на підставі наказу від 22.01.2025 № 6-з розпочато моніторинг зазначеної закупівлі у зв`язку із спрацюванням автоматичних індикаторів ризиків. 
За результатами моніторингу складено та оприлюднено 17.02.2025 висновок про результати моніторингу закупівлі, яким установлено порушення вимог абзацу другого підпункту 2 пункту 44 Особливостей №1178, що полягало у невідхиленні замовником тендерної пропозиції учасника, яка не відповідала вимогам тендерної документації. 
Вважаючи зазначений висновок протиправним, позивач звернувся до суду з даним адміністративним позовом про його скасування.
Вирішуючи спір по суті суд виходить з наступного.
Відповідно до частини другої статті 19 Конституції України органи державної влади та їх посадові особи зобов`язані діяти виключно на підставі, в межах повноважень та у спосіб, визначені Конституцією та законами України.
Правові та організаційні засади здійснення державного фінансового контролю визначаються Законом України «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні» №2939-ХІІ від 26.01.1993.
Згідно зі статтею 1 Закону №2939-ХІІ здійснення державного фінансового контролю забезпечується центральним органом виконавчої влади, уповноваженим Кабінетом Міністрів України на реалізацію державної політики у сфері державного фінансового контролю.
Відповідно до статті 5 Закону №2939-ХІІ контроль за дотриманням законодавства у сфері закупівель здійснюється шляхом проведення моніторингу закупівель у порядку, визначеному Законом України «Про публічні закупівлі», проведення перевірок закупівель, а також під час проведення державного фінансового аудиту та інспектування.
Правові та економічні засади здійснення закупівель товарів, робіт і послуг для забезпечення потреб держави та територіальних громад визначає Закон України «Про публічні закупівлі» №922-VIII від 25.12.2015.
Відповідно до пункту 14 частини першої статті 1 Закону №922-VIII моніторинг закупівлі є аналізом дотримання замовником законодавства у сфері публічних закупівель під час проведення процедури закупівлі, укладення договору про закупівлю та протягом його дії з метою запобігання порушенням законодавства у сфері публічних закупівель.
Згідно з пунктами 31 та 32 частини першої статті 1 Закону №922-VIII тендерною документацією є документація щодо умов проведення тендеру, що розробляється та затверджується замовником та оприлюднюється в електронній системі закупівель, а тендерною пропозицією є пропозиція щодо предмета закупівлі, яку учасник процедури закупівлі подає відповідно до вимог тендерної документації.
Частиною першою статті 8 Закону №922-VIII передбачено, що моніторинг процедури закупівлі здійснюють органи державного фінансового контролю. Моніторинг здійснюється протягом проведення процедури закупівлі, укладення договору про закупівлю та його дії.
Частиною четвертою статті 8 Закону №922-VIII встановлено, що строк здійснення моніторингу процедури закупівлі не може перевищувати п`ятнадцяти робочих днів з наступного робочого дня після оприлюднення повідомлення про початок моніторингу.
За приписами частин шостої та сьомої статті 8 Закону №922-VIII за результатами моніторингу посадова особа органу державного фінансового контролю складає висновок про результати моніторингу процедури закупівлі, який затверджується керівником відповідного органу або його заступником та підлягає оприлюдненню в електронній системі закупівель.
Пунктом 3-7 розділу Х «Прикінцеві та перехідні положення» Закону №922-VIII визначено, що на період дії правового режиму воєнного стану та протягом дев`яноста днів після його припинення або скасування особливості здійснення закупівель визначаються Кабінетом Міністрів України.
На виконання зазначених вимог постановою Кабінету Міністрів України від 12.10.2022 №1178 затверджено Особливості здійснення публічних закупівель товарів, робіт і послуг для замовників, передбачених Законом України «Про публічні закупівлі», на період дії правового режиму воєнного стану в Україні та протягом 90 днів з дня його припинення або скасування.
Відповідно до пункту 23 Особливостей №1178 Державна аудиторська служба України та її міжрегіональні територіальні органи здійснюють моніторинг закупівель у порядку, визначеному статтею 8 Закону №922-VIII.
Пунктом 43 Особливостей №1178 передбачено право замовника вимагати від учасника усунення невідповідностей у документах та інформації, поданих у складі тендерної пропозиції, якщо такі невідповідності можуть бути усунені без зміни предмета закупівлі, його марки, моделі чи найменування.
Водночас абзацом другим підпункту 2 пункту 44 Особливостей №1178 встановлено імперативний обов`язок замовника відхилити тендерну пропозицію учасника у разі, якщо така пропозиція не відповідає умовам технічної специфікації та іншим вимогам щодо предмета закупівлі, визначеним тендерною документацією, за винятком випадків, коли відповідні невідповідності можуть бути усунуті у порядку пункту 43 Особливостей.
Таким чином, законодавець розмежовує випадки формальних невідповідностей документів та випадки невідповідності самого предмета закупівлі вимогам тендерної документації. Якщо учасник не підтвердив відповідність предмета закупівлі обов`язковим технічним вимогам замовника, замовник не наділений дискреційними повноваженнями щодо прийняття або неприйняття такої пропозиції, а зобов`язаний її відхилити.
Верховний Суд неодноразово звертав увагу на обов`язковість дотримання замовником вимог власної тендерної документації та недопустимість вибіркового застосування її положень.
Так, у постанові Верховного Суду від 12.05.2023 у справі №520/258/20 суд дійшов висновку, що моніторинг закупівлі може здійснюватися під час дії договору про закупівлю, а сам факт відсутності оприлюдненого звіту про виконання договору свідчить про незавершеність закупівлі.
Крім того, у постанові Верховного Суду від 25.07.2024 у справі №380/10963/22 сформульовано правовий висновок про те, що замовник зобов`язаний відхилити тендерну пропозицію, яка не відповідає умовам технічної специфікації та іншим вимогам тендерної документації, а невідхилення такої пропозиції є порушенням законодавства у сфері публічних закупівель.
Зазначені правові висновки Верховного Суду відповідно до частини п`ятої статті 242 КАС України підлягають врахуванню судом під час вирішення даного спору.
Щодо доводів позивача про протиправність проведення Управлінням Північного офісу Держаудитслужби у Вінницькій області моніторингу процедури закупівлі у зв`язку із закінченням строку дії договору про закупівлю, суд зазначає наступне.
Так, позивач посилається на те, що відповідно до пункту 16.1 договору № УЗ/ВК-362/2024 від 08.11.2024 останній діяв до 31.12.2024, а тому на момент початку моніторингу 22.01.2025 орган державного фінансового контролю був позбавлений повноважень на його проведення.
Однак наведені доводи не узгоджуються з фактичними обставинами справи та положеннями законодавства.
Як встановлено судом, пунктом 16.2 договору передбачено, що закінчення строку дії договору не звільняє сторони від виконання прийнятих на себе зобов`язань щодо поставки товару, його оплати та виконання гарантійних зобов`язань.
З матеріалів справи вбачається, що після 31.12.2024 сторони продовжували виконання договірних зобов`язань, зокрема здійснювалися розрахунки за поставлений товар. При цьому платіжні доручення №58742 від 27.01.2025, №109346 від 10.02.2025 та №109343 від 10.02.2025 були оприлюднені в електронній системі закупівель уже після початку моніторингу.
Крім того, звіт про виконання договору про закупівлю був сформований та оприлюднений лише 12.02.2025, тобто після видання наказу про початок моніторингу від 22.01.2025 та після фактичного початку проведення відповідного контрольного заходу.
Суд враховує, що відповідно до статті 10 Закону №922-VIII саме оприлюднення звіту про виконання договору є завершальною стадією процедури закупівлі та підтверджує завершення виконання сторонами своїх зобов`язань.
Таким чином, станом на дату початку моніторингу відсутні підстави вважати, що процедура закупівлі була завершена в розумінні Закону №922-VIII.
Аналогічний правовий підхід викладений Верховним Судом у постанові від 12.05.2023 у справі №520/258/20, у якій суд зазначив, що відсутність оприлюдненого звіту про виконання договору та наявність невиконаних сторонами зобов`язань свідчить про дію договору для цілей здійснення моніторингу закупівлі.
Відтак суд доходить висновку, що наказ Управління від 22.01.2025 №6-з був прийнятий за наявності передбачених законом повноважень, а сам моніторинг закупівлі проведено в межах строків та способу, визначених статтею 8 Закону №922-VIII.
Щодо встановленого під час моніторингу порушення суд зазначає наступне.
Судом встановлено, що тендерною документацією замовника, а саме пунктом 3.7 розділу 3, Додатком 1 та пунктом 1 Додатку 2, передбачено обов`язок учасників надати документи, які підтверджують відповідність запропонованого товару технічним, якісним та кількісним вимогам замовника.
При цьому Додатком 1 тендерної документації прямо встановлено вимогу щодо відповідності ламп світлодіодних стандарту ДСТУ EN 62612:2017 «Лампи світлодіодні з умонтованим пускорегулювальним пристроєм для загального освітлення на напругу понад 50 В. Вимоги до робочих характеристик».
Отже, саме відповідність зазначеному стандарту була визначена замовником як одна з обов`язкових технічних характеристик предмета закупівлі.
Дослідивши тендерну пропозицію ТОВ «НВП «ВІАН», суд установив, що учасником дійсно надано документи, які підтверджують відповідність товару вимогам ДСТУ EN 61000-3-2:2016, ДСТУ EN 61000-3-3:2017, ДСТУ EN 61547:2016 та ДСТУ EN IEC 55015:2021.
Разом з тим жодного документа, який би підтверджував відповідність запропонованого товару вимогам ДСТУ EN 62612:2017, тендерна пропозиція не містила.
Таким чином, встановлений Держаудитслужбою факт відсутності підтвердження відповідності товару вимогам ДСТУ EN 62612:2017 знайшов своє підтвердження під час судового розгляду.
Посилання позивача на те, що інші стандарти можуть вважатися еквівалентними вимогам ДСТУ EN 62612:2017, суд оцінює критично.
Суд погоджується з доводами відповідача про те, що примітка до Додатку 1 тендерної документації стосується можливості постачання еквівалентного товару, а не заміни нормативного документа, яким підтверджується відповідність такого товару.
Фактично позивач ототожнює поняття «еквівалент товару» та «еквівалент стандарту», хоча такі поняття мають різну правову природу.
Можливість постачання еквівалентного товару не звільняє учасника від обов`язку підтвердити відповідність такого товару технічним вимогам, визначеним замовником у тендерній документації.
Крім того, матеріали справи не містять жодного належного та допустимого доказу того, що стандарти ДСТУ EN 61000-3-2:2016, ДСТУ EN 61000-3-3:2017, ДСТУ EN 61547:2016 та ДСТУ EN IEC 55015:2021 є тотожними або взаємозамінними зі стандартом ДСТУ EN 62612:2017.
Також відсутні будь-які висновки уповноважених органів, виробника продукції чи експертних установ, які б підтверджували можливість визнання зазначених стандартів повним еквівалентом ДСТУ EN 62612:2017.
Натомість із назв та змісту наведених стандартів вбачається, що вони регулюють окремі питання електромагнітної сумісності, завадостійкості та характеристик радіозавад, тоді як ДСТУ EN 62612:2017 визначає вимоги до робочих характеристик світлодіодних ламп як окремого виду продукції.
За таких обставин суд погоджується з висновком відповідача про те, що тендерна пропозиція ТОВ «НВП «ВІАН» не відповідала вимогам тендерної документації в частині підтвердження відповідності товару ДСТУ EN 62612:2017.
З огляду на встановлену невідповідність замовник був зобов`язаний застосувати абзац другий підпункту 2 пункту 44 Особливостей №1178 та відхилити відповідну тендерну пропозицію.
При цьому суд відхиляє доводи позивача про можливість застосування механізму усунення невідповідностей.
Відсутність документального підтвердження відповідності товару обов`язковим технічним вимогам тендерної документації не є формальною помилкою або технічною неточністю, а свідчить про невідповідність предмета закупівлі вимогам замовника.
Верховний Суд у постанові від 25.07.2024 у справі №380/10963/22 дійшов висновку, що невідхилення замовником тендерної пропозиції, яка не відповідає умовам технічної специфікації та іншим вимогам тендерної документації, є порушенням законодавства у сфері публічних закупівель.
Обставини даної справи є подібними до правовідносин, які були предметом розгляду Верховного Суду, оскільки в обох випадках замовник визнав такою, що відповідає вимогам закупівлі, тендерну пропозицію, яка не підтверджувала виконання встановлених технічних вимог.
З урахуванням викладеного суд доходить висновку, що висновок Управління Північного офісу Держаудитслужби у Вінницькій області від 17.02.2025 прийнято на підставі належно встановлених фактичних обставин, у межах наданих законом повноважень та відповідно до вимог Закону України «Про публічні закупівлі» і Особливостей №1178.
Доводи позивача зводяться до власного тлумачення положень тендерної документації та законодавства про публічні закупівлі, проте не спростовують установленого під час моніторингу факту невідповідності тендерної пропозиції переможця вимогам тендерної документації та не свідчать про протиправність оскаржуваного висновку.
Відтак правові підстави для визнання протиправним та скасування висновку про результати моніторингу процедури закупівлі UA-2024-09-02-009843-а відсутні, а тому у задоволенні позовних вимог належить відмовити повністю.
Решта доводів сторін висновків суду по суті спору не змінюють.
Суд зазначає, що відповідно до частини 2 статті 2 КАС України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно, тобто протягом розумного строку.
Згідно з частиною першою статті 72 КАС України доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: письмовими, речовими і електронними доказами; висновками експертів; показаннями свідків.
Відповідно до статті 73 КАС України належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.
За приписами статті 74 КАС України суд не бере до уваги докази, які одержані з порушенням порядку, встановленого законом. Обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування.
Згідно з статтею 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених ст. 78 цього Кодексу.
Відповідно до ст. 90 КАС України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні.
За наведених обставин у сукупності, зважаючи на наведені вище норми законодавства та встановлені судом обставини справи, суд дійшов висновку про відмову у задоволені позову.
У відповідності до положень ст. 139 КАС України, розподіл судових витрат за наслідками розгляду даної справи не здійснюється.
Керуючись статтями 2-10, 47, 72-77, 94, 122, 132, 139, 193, 241-246, 257-262 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -
в и р і ш и в:
У задоволенні адміністративного позову Акціонерного товариства «Українська залізниця» в особі: філії «Вокзальна компанія» акціонерного товариства «Українська залізниця» до Північного офісу Держаудитслужби в особі Управління Північного Офісу Держаудитслужби у Вінницькій області про визнання протиправним та скасування висновку, – відмовити.
Розподіл судових витрат не здійснюється.
Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.
Апеляційна скарга на рішення суду подається до Шостого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
У разі оголошення судом лише вступної та резолютивної частини рішення, або розгляду справи в порядку письмового провадження, апеляційна скарга подається протягом тридцяти днів з дня складення повного тексту рішення.

Суддя Парненко В.С.