Справа № 571/802/26 
Провадження № 3/571/408/2026

П О С Т А Н О В А
ІМЕНЕМ  УКРАЇНИ

19 травня 2026 року       с-ще Рокитне
Суддя Рокитнівського районного суду Рівненської області Качмар М.Я., розглянувши матеріали справи, яка надійшла з Управління Західного офісу Держаудитслужби в Рівненській області Західного офісу Держаудитслужби Державної аудиторської служби України про притягнення до адміністративної відповідальності:
ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянки України, жительки АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , не працююча, заміжня, має на утриманні двоє непонолітніх дітей, освіта вища, до адміністративної відповідальності раніше не притягалася,
за ч. 3 ст. 164-14 Кодексу України про адміністративні правопорушення,

в с т а н о в и л а:

ОСОБА_1 , будучи уповноваженою особою з публічних закупівель Опорного закладу «Рокитнівський ліцей №3» Рокитнівської селищної ради, було оголошено процедуру відкритих торгів за предметом: «Додаткові роботи з: «Капітального ремонту харчоблока (з облаштуванням відповідно до технологічної моделі «Базова кухня») та їдальні опорного закладу «Рокитнівський ліцей №3» Рокитнівської селищної ради за адресою: вул. Захисників України, 32, селище Рокитне, Сарненський район, Рівненська область» (згідно з ДК 021:2015 код 45450000-6 - інші завершальні будівельні роботи)» - коригування», державний класифікатор 021:2015: 45450000-6 — Інші завершальні будівельні роботи інформацію про закупівлю опубліковано в електронній системі закупівель за номером ID:UА-2025-12-02-018499-а), який розташований за адресою: 34200, Україна, Рівненська область, Сарненський район, селище Рокитне, вулиця Захисників України, 32.
За результатами розгляду тендерної пропозиції встановлено, що переможцем процедури закупівлі Товариством з обмеженою відповідальністю «БУД СІТІ РІВНЕ» не подано інформацію про те, що до нього, його кінцевих бенефіціарних власників, членів або учасників (акціонерів) не застосовано обмежувальні заходи у вигляді санкцій Європейського Союзу, та про те, що він та зазначені особи не включені до санкційного списку Європейського Союзу.
Замовником, в порушення вимог абзацу четвертого підпункту третього пункту 84 Особливостей, невідхилено тендерну пропозицію переможця.
Таким чином ОСОБА_1 вчинила адміністративне правопорушення передбачене ч.3 ст.164-14 КУпАП.
ОСОБА_1 в судовому засіданні свою вину у вчиненому правопорушенні визнала та пояснила, що вчинене нею правопорушення не було умисним, тендерна закупівля проведена не нею, а лише за використанням її електронного підпису. Не одноразово зверталася до керівника про те, щоб з неї зняли обов`язки проведення тендерів. На день розгляду протоколу у судді більше не працює у школі. 
Дослідивши матеріали справи, оцінивши докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю, суд дійшов до наступного висновку.
Частиною 3 статті 164-14 КУпАП передбачено адміністративну відповідальність за придбання товарів, робіт і послуг до/без проведення процедур закупівель/спрощених закупівель відповідно до вимог закону; застосування конкурентного діалогу або торгів з обмеженою участю, або переговорної процедури закупівлі на умовах, не передбачених законом; невідхилення тендерних пропозицій, які підлягали відхиленню відповідно до закону; відхилення тендерних пропозицій на підставах, не передбачених законом або не у відповідності до вимог закону (безпідставне відхилення); укладення з учасником, який став переможцем процедури закупівлі, договору про закупівлю, умови якого не відповідають вимогам тендерної документації та/або тендерної пропозиції переможця процедури закупівлі; внесення змін до істотних умов договору про закупівлю у випадках, не передбачених законом; внесення недостовірних персональних даних до електронної системи закупівель та неоновлення у разі їх зміни; порушення строків оприлюднення тендерної документації.
Об`єктом правопорушень, передбачених ст. 164-14 КУпАП є суспільні відносини в сфері закупівлі товарів, робіт і послуг за державні кошти. Такі закупівлі здійснюються за рахунок коштів Державного бюджету України та інших джерел фінансування, що залучаються для цього в порядку, визначеному законом. Сторонами у цих правовідносинах виступають державний замовник, що діє від імені держави, та суб`єкт господарювання виконавець державного замовлення, який може бути будь-якої форми власності. Між такими учасниками укладаються державні контракти договори, в яких визначаються економічні та правові зобов`язання сторін і регулюються їх господарські відносини.
При цьому, порядок формування державного замовлення, безпосереднє здійснення закупівлі та виконання зобов`язань учасниками правовідносин має детальну нормативну регламентацію.
Об`єктивна сторона правопорушень, передбаченихст.164-14 КУпАП полягає у порушенні законодавства про здійснення закупівель товарів, робіт і послуг за державні кошти.
Суб`єктивну сторону цього правопорушення становить наявність вини як у формі умислу, так і у формі необережності.
Суб`єктом правопорушення може бути лише посадова особа.
Диспозиція даної норми закону є бланкетною, тобто відсилає до інших нормативно-правових актів, які визначають правові та економічні засади здійснення закупівель товарів, робіт і послуг для забезпечення потреб держави, територіальних громад та об`єднаних територіальних громад.
Відповідно до п.п. 31, 32 ч.1ст. 1 Закону України «Про публічні закупівлі» тендерна документація - документація щодо умов проведення тендеру, що розробляється та затверджується замовником і оприлюднюється для вільного доступу в електронній системі закупівель.
Тендерна пропозиція - пропозиція щодо предмета закупівлі або його частини (лота), яку учасник процедури закупівлі подає замовнику відповідно до вимог тендерної документації.
Тендерна документація може містити іншу інформацію, вимоги щодо наявності якої передбачені законодавством та яку замовник вважає за необхідне включити до тендерної документації ( абз.1 ч.3ст. 22 Закону України «Про публічні закупівлі»).
Відповідно до ч. 8 ст. 12 Закону України «Про публічні закупівлі» подання інформації під час проведення процедури закупівлі/спрощеної закупівлі здійснюється в електронному вигляді через електронну систему закупівель.
Згідно п. 3-7 Розділ X Прикінцеві та Перехідні положення Закону України «Про публічні закупівлі» установлено, що на період дії правового режиму воєнного стану в Україні та протягом 90 днів з дня його припинення або скасування особливості здійснення закупівель товарів, робіт і послуг для замовників, передбачених цим Законом, визначаються Кабінетом Міністрів України із забезпеченням захищеності таких замовників від воєнних загроз.
При цьому, порядок та умови здійснення публічних закупівель товарів, робіт і послуг для замовників, передбачених Законом України «Про публічні закупівлі», із забезпеченням захищеності таких замовників від воєнних загроз на період дії правового режиму воєнного стану в Україні регулюються Особливостями здійснення публічних закупівель товарів, робіт і послуг для замовників, передбачених Закону України «Про публічні закупівлі», на період дії правового режиму воєнного стану в Україні та протягом 90 днів з дня його припинення або скасування, які затверджені постановою Кабінету Міністрів України від 12.10.2022 №1178.
Винуватість ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення підтверджується дослідженими в судовому засіданні письмовими доказами по справі, зокрема: протоколом про адміністративне правопорушення №13-04-0010/2026-пр від 15.04.2026; висновком про результати моніторингу закупівлі; копією наказу від 27.01.2021 за №11 Про уповноважену особу з питань проведення публічних закупівель та затвердження Положення про неї, копією наказу від 18.08.2025 за №95 Про покладення обов`язків фахівця з публічних закупівель на бухгалтера Людмилу Зубок, тендерною документацією, іншими матеріалами.
Вищезазначені докази суд визнає належними та допустимим і такими, що підтверджують наявність в діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч.3 ст.164-14 КУпАП.
Отже, оцінивши докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю, доходжу висновку, що в діях ОСОБА_1 , наявний склад адміністративного правопорушення, передбаченого ч.3 ст.164-14 КУпАП.
При накладенні стягнення, суд згідно з вимогами ст.33 КУпАП враховує характер вчиненого правопорушення, особу порушника, ступінь вини, майновий стан, обставини, що пом`якшують та обтяжують відповідальність.
Обставиною, що пом`якшує відповідальність ОСОБА_1 суд визнає щире каяття, а також те, що шкоди правопорушенням не заподіяно.
Обставин, що обтяжують відповідальність правопорушника, судом не встановлено.
Відповідно до ст.23 КУпАП, адміністративне стягнення є мірою відповідальності і застосовується з метою виховання особи, яка вчинила адміністративне правопорушення, в дусі додержання законів України, поваги до правил співжиття, а також запобігання вчиненню нових правопорушень як самим правопорушником, так і іншими особами.
Відповідно до ст.22 КУпАП, при малозначності вчиненого адміністративного правопорушення орган (посадова особа), уповноважений вирішувати справу, може звільнити порушника від адміністративної відповідальності і обмежитись усним зауваженням.
Вирішуючи питання про можливість звільнення особи від адміністративної відповідальності при малозначності правопорушення на підставі ст.22 КУпАП, суди повинні враховувати як вартість, так і кількість предметів правопорушення, а також мету, мотив і спосіб його вчинення. По суті, правопорушник звільняється від правових наслідків свого протиправного діяння, виходячи із засад гуманності, хоча це діяння як під час вчинення, так і під час звільнення від відповідальності залишається правопорушенням. У законодавстві не закріплено визначення малозначного правопорушення та відсутні вказівки на його ознаки. У кожному конкретному випадку суд має вирішувати питання про визнання діяння малозначним, виходячи, зокрема, з того, що його наслідки не становлять великої суспільної небезпеки, не завдали, або не здатні завдати значної шкоди суспільним, або державним інтересам, правам та свободам інших осіб. Таким чином, для встановлення ступеня суспільної небезпечності необхідно проаналізувати всі сторони допущеного порушення, оцінити обставини вчинення порушення, мету, мотив і спосіб, а також наявність умов, що дають змогу досягти виховних і превентивних цілей.
Відповідно до примітки до ст.22 КУпАП положення цієї статті не застосовуються до правопорушень, передбачених частиною четвертою статті 121, частиною п`ятою статті 122, статтями 122-2, 122-4, частиною третьою статті 123, частинами другою - п`ятою статті 126, статтями 130, 161-1 і 173-2 цього Кодексу.
Отже, законодавець не встановив перешкод для можливості на підставі ст.22 КУпАП звільнення особи від адміністративної відповідальності за ч.3 ст. 164-14 КУпАП, і обмеження усним зауваженням через малозначність вчиненого правопорушником.
Беручи до уваги обставини справи, а також відомості про особу, її відношення до вчиненого правопорушення, яке хоча і містить в собі об`єктивні і суб`єктивні ознаки, що характеризують правопорушення, передбачене ч.3 ст. 164-14 КУпАП, але не відповідає тій суспільній небезпечності, яка є типовою для цього виду правопорушення, зокрема, дії правопорушника не були направлені на заподіяння шкоди суспільним інтересам, юридичним та фізичним особам, а його наслідки не призвели до здійснення додаткових витрат бюджету, неефективного витрачання коштів чи заподіяння матеріальної шкоди, що в сукупності на переконання суду, свідчить про малозначність вчиненого нею правопорушення, тому суд доходить висновку, що відповідно до ст.22 КУпАП, можливо звільнити її від адміністративної відповідальності, передбаченої ч.3 ст.164-14 КУпАП, за малозначністю вчиненого, оголосивши останній усне зауваження.
Також, судом враховано, що Європейський суд з прав людини в своєму рішенні «Ісмаїлов проти Росії» зазначив, що згідно з принципом верховенства права - однією з підвалин демократичного суспільства, який закріплений в усіх статтях ЄКПЛ, при розгляді справи та призначенні стягнення потрібно досягти справедливого балансу між загальними інтересами суспільства та вимогами захисту основоположних прав особи, щоб під час відповідного втручання був дотриманий принцип законності і воно не було свавільним, тобто стягнення повинне бути пропорційним, воно має відповідати тяжкості скоєного правопорушення, а також його наслідкам.
Згідно із ч.2 ст.284 КУпАП при оголошенні усного зауваження виноситься постанова про закриття провадження у справі про адміністративне правопорушення, а враховуючи, що п.5 ч.2 ст.4 Закону України «Про судовий збір» та ст.40-1 КУпАП, якою визначено, що судовий збір стягується лише у разі ухвалення судом постанови про накладення адміністративного стягнення, а усне зауваження, виходячи з норм ст.22, ч.3 ч.1 ст.284 КУпАП, не відноситься до видів адміністративних стягнень, а є однією із можливостей, визначених КУпАП для звільнення особи від адміністративної відповідальності, суд не вбачає підстав для стягнення судового збору .
На підставі викладеного, керуючись ст. ст.22, 283, 284 КУпАП, суддя

п о с т а но в и л а :

Звільнити  ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , від адміністративної відповідальності за ч.3 ст.164-14 КУпАП за малозначністю вчиненого адміністративного правопорушення, обмежившись усним зауваженням, а провадження у справі - закрити.
Постанова набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги постанова, якщо її не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.
Постанова може бути оскаржена до Рівненського апеляційного суду протягом десяти днів з дня винесення.

Суддя          М.Я.Качмар