ЗАПОРІЗЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ 
РІШЕННЯ 
30 червня 2026 року 	Справа № 280/4387/26 м.Запоріжжя	

Запорізький окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Сіпаки А.В., розглянувши в порядку письмового провадження за правилами спрощеного позовного провадження адміністративну справу за позовною заявою Товариства з обмеженою відповідальністю "ТОРГОВИЙ ДІМ "АМТ" (69000, м. Запоріжжя, вул. Штабна, буд. 13, прим. 23, код ЄДРПОУ 42822115) до Тернопільської митниці (вул. Текстильна, б. 38, м. Тернопіль, 46400, ЄДРПОУ 43985576) про визнання протиправним та скасування рішення, 

ВСТАНОВИВ:

До Запорізького окружного адміністративного суду надійшов позов Товариства з обмеженою відповідальністю "ТОРГОВИЙ ДІМ "АМТ" (далі - позивач) до Тернопільської митниці (далі - відповідач), в якій позивач просить суд визнати протиправним та скасувати Рішення Тернопільської митниці про коригування митної вартості товару №UA403070/2026/000282/1 від 05.05.2026.
На обґрунтування позовних вимог в позовній заяві зазначає, що відповідачу, при митному оформлені всіх партій поставки, були надані документи, необхідні для митного оформлення товару, що надійшов до України на підставі зовнішньоекономічного контракту, які не містили розбіжностей, наявних ознак підробки та інших характеристик, передбачених п. 2 та 3 ст. 53 Митного кодексу України. Вказує, що контролюючий орган вправі витребувати додаткові документи на підтвердження задекларованої митної вартості у випадку обґрунтованих сумнівів у достовірності поданих декларантом відомостей, що є обов`язковою обставиною, з якою закон пов`язує можливість витребування додаткових документів у декларанта та надає контролюючому органу право вчиняти наступні дії, спрямовані на визначення митної вартості товару. Таким чином, вважає, що позивач надав належні, достовірні, допустимі та в своїй сукупності достатні докази відповідачу для підтвердження розрахованої ним митної вартості, інформація, зазначена в них достатня для розрахунку митної вартості. Зазначені відповідачем сумніви у достовірності поданих декларантом відомостей не обґрунтовані в розумінні вимог ст. 53 Митного кодексу України і подальші дії відповідача, в тому числі витребування додаткових документів, відмова в застосуванні визначеної декларантом митної вартості та винесення рішень про коригування митної вартості є протиправними.
Ухвалою Запорізького окружного адміністративного суду від 13.05.2026 відкрито спрощене позовне провадження у справі, вирішено здійснити розгляд справи без повідомлення (виклику) учасників справи (у письмовому провадженні) та без проведення судового засідання. 
25 травня 2026 року до суду надійшов відзив відповідача на позовну заяву. Митниця не згодна з доводами позивача та заперечує проти вимог адміністративного позову та зазначає, що під час здійснення митного контролю митницею було опрацьовано інформацію, яка міститься у наданих до митного оформлення товаросупровідних документах, за результатами опрацювання якої встановлено, що в документах поданих до митного оформлення наявні розбіжності. Виявлені фактори вказують на наявність розбіжностей та невідповідностей у поданих до митного оформлення документах, а також наявні ризики декларування недостовірних відомостей щодо митної вартості товарів та не включення всіх складових митної вартості у повному обсязі. З огляду на наведені вище обставини та враховуючи те, що позивачем документально не підтверджено складові митної вартості, митницею було розпочато консультацію між митним органом та декларантом, зокрема, направлено уповноваженій особі декларанта електронними повідомленнями вимоги на надання додаткових документів. За результатами здійснення контролю правильності визначення заявленої декларантом митної вартості товарів посадовою особою митниці прийнято рішення про коригування митної вартості товарів У митного органу виникли обґрунтовані сумніви щодо заявленої митної Держмитслужби щодо оформлених раніше митними органами товарів є вищою. На підставі викладеного відповідач просить суд у задоволенні адміністративного позову відмовити у повному обсязі.
Згідно з положеннями статті 258 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) суд розглядає справи за правилами спрощеного позовного провадження протягом розумного строку, але не більше шістдесяти днів із дня відкриття провадження у справі.
Частиною 1 ст. 262 КАС України визначено, що розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження здійснюється судом за правилами, встановленими цим Кодексом для розгляду справи за правилами загального позовного провадження, з особливостями, визначеними у цій главі.
Відповідно до ч. 2 ст. 262 Кодексу адміністративного судочинства України, визначено, що розгляд справи по суті за правилами спрощеного позовного провадження починається з відкриття першого судового засідання. Якщо судове засідання не проводиться, розгляд справи по суті розпочинається через тридцять днів, а у випадках, визначених статтею 263 цього Кодексу, - через п`ятнадцять днів з дня відкриття провадження у справі.
Перевіривши матеріали справи, вирішивши питання, чи мали місце обставини, якими обґрунтовувалися вимоги, та якими доказами вони підтверджуються, чи є інші фактичні дані, які мають значення для вирішення справи, та докази на їх підтвердження, яку правову норму належить застосувати до цих правовідносин, судом встановлено наступне.
01.08.2025 року ТОВАРИСТВО З ОБМЕЖЕНОЮ ВІДПОВІДАЛЬНІСТЮ «ТОРГОВИЙ ДІМ «АМТ» (ТОВ «ТД «АМТ») (Покупець) уклало з компанією «YINAN COUNTY KAI LILAI MACHINERY CO., LTD.» (Китай) (Продавець) зовнішньоекономічний контракт № KL/5 на поставку в Україну товарів в асортименті, кількості та за цінами, вказаними у Специфікаціях (Додатках), які є невід`ємною частиною даного контракту.
За умовами пункту 2.1 Контракту № КL/5 поставка товару здійснюється партіями і фіксується в Специфікаціях (Додатках) до даного контракту. Допускається поставка товару декількома партіями за однією Специфікацією. 
Поставки здійснюються на умовах згідно правил ІНКОТЕРМС за редакцією 2010 року, які мають обов`язковий характер для сторін у рамках цього Контракту. Конкретні умови поставки партії товару, реквізити вантажоодержувача, а також строки поставки зазначаються в Специфікації (Додатку) до цього Контракту. Сторони мають право після підписання Специфікації змінити умови поставки, зазначені у ній, шляхом підписання додаткової угоди (пункт 3.1 Контракту № КL/5). 
Відповідно до пунктів 4.1, 4.2 Контракту № КL/5 ціна на товар визначається Покупцем і Продавцем шляхом переговорів і вказується в Специфікаціях (Додатках) до цього контракту. За домовленістю сторін, у разі несвоєчасної оплати товару, ціна товару може змінюватись після здійснення поставки. Зміна ціни оформлюється додатковою угодою після чого Продавець повинен надати Покупцю коригуючу Специфікацію та інвойс. У ціну товару включена вартість упаковки і маркування.
В подальшому компанією Продавцем відповідно до умов даного зовнішньоекономічного Контракту, Специфікації №2026-6 від 08.01.26 року та рахунку-фактури (інвойсу) №KL2026-6 від 09.02.2026 року було здійснено поставку товарів (трактори та грунтофрези). 
04.05.2026 позивачем було подано до митного оформлення митну декларацію типу ІМ40АА №26UA403070004923U2, у графі 31 якої заявлено до митного оформлення товар: 
Товар №1 «Трактор для сільськогосподарських робіт, колісний, новий, 96шт., марка - HORST, модель - 160B, тип двигуна - дизельний, робочий об`єм циліндрів 709см3, потужність двигуна - 11,7кВт/16к.с, номери шасі/заводські номери: НОМЕР_1 (двигун НОМЕР_2 ); НОМЕР_3 (двигун НОМЕР_4 ); НОМЕР_5 (двигун НОМЕР_6 ); НОМЕР_7 (двигун НОМЕР_8 ); НОМЕР_9 (двигун НОМЕР_10 ); НОМЕР_11 (двигун НОМЕР_12 ); НОМЕР_13 (двигун НОМЕР_14 ); НОМЕР_15 (двигун НОМЕР_16 ); НОМЕР_17 (двигун НОМЕР_18 ); НОМЕР_19 (двигун НОМЕР_20 ); НОМЕР_21 (двигун НОМЕР_22 ); НОМЕР_23 (двигун НОМЕР_24 ); НОМЕР_25 (двигун НОМЕР_26 ); НОМЕР_27 (двигун НОМЕР_28 ); НОМЕР_29 (двигун НОМЕР_30 ); НОМЕР_31 (двигун НОМЕР_32 ); НОМЕР_33 (двигун НОМЕР_34 ); НОМЕР_35 (двигун НОМЕР_36 ); НОМЕР_37 (двигун НОМЕР_38 ); НОМЕР_39 (двигун НОМЕР_40 ); НОМЕР_41 (двигун НОМЕР_42 ); НОМЕР_43 (двигун НОМЕР_44 ); НОМЕР_45 (двигун НОМЕР_46 ); НОМЕР_47 (двигун НОМЕР_48 ); НОМЕР_49 (двигун НОМЕР_50 ); НОМЕР_51 (двигун НОМЕР_52 ); НОМЕР_53 (двигун НОМЕР_54 ); НОМЕР_55 (двигун НОМЕР_56 ); НОМЕР_57 (двигун НОМЕР_58 ); НОМЕР_59 (двигун НОМЕР_60 ); НОМЕР_61 (двигун НОМЕР_62 ); НОМЕР_63 (двигун НОМЕР_64 ); НОМЕР_65 (двигун НОМЕР_66 ); НОМЕР_67 (двигун НОМЕР_68 ); НОМЕР_69 (двигун НОМЕР_70 ); НОМЕР_71 (двигун НОМЕР_72 ); НОМЕР_73 (двигун НОМЕР_74 ); НОМЕР_75 (двигун НОМЕР_76 ); НОМЕР_77 (двигун НОМЕР_78 ); НОМЕР_79 (двигун НОМЕР_80 ); НОМЕР_81 (двигун НОМЕР_82 ); НОМЕР_83 (двигун НОМЕР_84 ); НОМЕР_85 (двигун НОМЕР_86 ); НОМЕР_87 (двигун НОМЕР_88 ); НОМЕР_89 (двигун НОМЕР_90 ); НОМЕР_91 (двигун НОМЕР_92 ); НОМЕР_93 (двигун НОМЕР_94 ); НОМЕР_95 (двигун НОМЕР_96 ); НОМЕР_97 (двигун НОМЕР_98 ); НОМЕР_99 (двигун НОМЕР_100 ); НОМЕР_101 (двигун НОМЕР_102 ); НОМЕР_103 (двигун НОМЕР_104 ); НОМЕР_105 (двигун НОМЕР_106 ); НОМЕР_107 (двигун НОМЕР_108 ); НОМЕР_109 (двигун НОМЕР_110 ); НОМЕР_111 (двигун НОМЕР_112 ); НОМЕР_113 (двигун НОМЕР_114 ); НОМЕР_115 (двигун НОМЕР_116 ); НОМЕР_117 (двигун НОМЕР_118 ); НОМЕР_119 (двигун НОМЕР_120 ); НОМЕР_121 (двигун НОМЕР_122 ); НОМЕР_123 (двигун НОМЕР_124 ); НОМЕР_125 (двигун НОМЕР_126 ); НОМЕР_127 (двигун НОМЕР_128 ); НОМЕР_129 (двигун НОМЕР_130 ); НОМЕР_131 (двигун НОМЕР_132 ); НОМЕР_133 (двигун НОМЕР_134 ); НОМЕР_135 (двигун НОМЕР_136 ); НОМЕР_137 (двигун НОМЕР_138 ); НОМЕР_139 (двигун НОМЕР_140 ); НОМЕР_141 (двигун НОМЕР_142 ); НОМЕР_143 (двигун НОМЕР_144 ); НОМЕР_145 (двигун НОМЕР_146 ); НОМЕР_147 (двигун НОМЕР_148 ); НОМЕР_149 (двигун НОМЕР_150 ); НОМЕР_151 (двигун НОМЕР_152 ); НОМЕР_153 (двигун НОМЕР_154 ); НОМЕР_155 (двигун НОМЕР_156 ); НОМЕР_157 (двигун НОМЕР_158 ); НОМЕР_159 (двигун НОМЕР_160 ); НОМЕР_161 (двигун НОМЕР_162 ); НОМЕР_163 (двигун НОМЕР_164 ); НОМЕР_165 (двигун НОМЕР_166 ); НОМЕР_167 (двигун НОМЕР_168 ); НОМЕР_169 (двигун НОМЕР_170 ); НОМЕР_171 (двигун НОМЕР_172 ); НОМЕР_173 (двигун НОМЕР_174 ); НОМЕР_175 (двигун НОМЕР_176 ); НОМЕР_177 (двигун НОМЕР_178 ); НОМЕР_179 (двигун НОМЕР_180 ); НОМЕР_181 (двигун НОМЕР_182 ); НОМЕР_183 (двигун НОМЕР_184 ); НОМЕР_185 (двигун НОМЕР_186 ); НОМЕР_187 (двигун НОМЕР_188 ); НОМЕР_189 (двигун НОМЕР_190 ); НОМЕР_191 (двигун НОМЕР_192 ). Календарний рік виготовлення - 2026. У частково розібраному стані, в комплекті з інструментом та приладдям для налагоджування та обслуговування. Виробник: YINAN COUNTY KAI LILAI MACHINERY CO., LTD.»; 
Товар №2 «Трактор для сільськогосподарських робіт, колісний, новий, 38шт., марка - HORST, модель - 200B, тип двигуна - дизельний, робочий об`єм циліндрів 996см3, потужність двигуна - 14,7кВт/20к.с, номери шасі/заводські номери: НОМЕР_193 (двигун НОМЕР_194 ); НОМЕР_195 (двигун НОМЕР_196 ); НОМЕР_197 (двигун НОМЕР_198 ); НОМЕР_199 (двигун НОМЕР_200 ); НОМЕР_201 (двигун НОМЕР_202 ); НОМЕР_203 (двигун НОМЕР_204 ); НОМЕР_205 (двигун НОМЕР_206 ); НОМЕР_207 (двигун НОМЕР_208 ); НОМЕР_209 (двигун НОМЕР_210 ); НОМЕР_211 (двигун НОМЕР_212 ); НОМЕР_213 (двигун НОМЕР_214 ); НОМЕР_215 (двигун НОМЕР_216 ); НОМЕР_217 (двигун НОМЕР_218 ); НОМЕР_219 (двигун НОМЕР_220 ); НОМЕР_221 (двигун НОМЕР_222 ); НОМЕР_223 (двигун НОМЕР_224 ); НОМЕР_225 (двигун НОМЕР_226 ); НОМЕР_227 (двигун НОМЕР_228 ); НОМЕР_229 (двигун НОМЕР_230 ); НОМЕР_231 (двигун НОМЕР_232 ); НОМЕР_233 (двигун НОМЕР_234 ); НОМЕР_235 (двигун НОМЕР_236 ); НОМЕР_237 (двигун НОМЕР_238 ); НОМЕР_239 (двигун НОМЕР_240 ); НОМЕР_241 (двигун НОМЕР_242 ); НОМЕР_243 (двигун НОМЕР_244 ); НОМЕР_245 (двигун НОМЕР_246 ); НОМЕР_247 (двигун НОМЕР_248 ); НОМЕР_249 (двигун НОМЕР_250 ); НОМЕР_251 (двигун НОМЕР_252 ); НОМЕР_253 (двигун НОМЕР_254 ); НОМЕР_255 (двигун НОМЕР_256 ); НОМЕР_257 (двигун НОМЕР_258 ); НОМЕР_259 (двигун НОМЕР_260 ); НОМЕР_261 (двигун НОМЕР_262 ); НОМЕР_263 (двигун НОМЕР_264 ); НОМЕР_265 (двигун НОМЕР_266 ); НОМЕР_267 (двигун НОМЕР_268 ). Календарний рік виготовлення - 2026. У частково розібраному стані, в комплекті з інструментом та приладдям для налагоджування та обслуговування. Виробник: YINAN COUNTY KAI LILAI MACHINERY CO., LTD.»; 
Товар №3 «Трактор для сільськогосподарських робіт, колісний, новий, 44шт., марка - HORST, модель - 160BN, тип двигуна - дизельний, робочий об`єм циліндрів - 709см3, потужність двигуна - 11,7кВт/16к.с, номери шасі/заводські номери: НОМЕР_269 (двигун НОМЕР_270 ); НОМЕР_271 (двигун НОМЕР_272 ); НОМЕР_273 (двигун НОМЕР_274 ); НОМЕР_275 (двигун НОМЕР_276 ); НОМЕР_277 (двигун НОМЕР_278 ); НОМЕР_279 (двигун НОМЕР_280 ); НОМЕР_281 (двигун НОМЕР_282 ); НОМЕР_283 (двигун НОМЕР_284 ); НОМЕР_285 (двигун НОМЕР_286 ); НОМЕР_287 (двигун НОМЕР_288 ); НОМЕР_289 (двигун НОМЕР_290 ); НОМЕР_291 (двигун НОМЕР_292 ); НОМЕР_293 (двигун НОМЕР_294 ); НОМЕР_295 (двигун НОМЕР_296 ); НОМЕР_297 (двигун НОМЕР_298 ); НОМЕР_299 (двигун НОМЕР_300 ); НОМЕР_301 (двигун НОМЕР_302 ); НОМЕР_303 (двигун НОМЕР_304 ); НОМЕР_305 (двигун НОМЕР_306 ); НОМЕР_307 (двигун НОМЕР_308 ); НОМЕР_309 (двигун НОМЕР_310 ); НОМЕР_311 (двигун НОМЕР_312 ); НОМЕР_313 (двигун НОМЕР_314 ); НОМЕР_315 (двигун НОМЕР_316 ); НОМЕР_317 (двигун НОМЕР_318 ); НОМЕР_319 (двигун НОМЕР_320 ); НОМЕР_321 (двигун НОМЕР_322 ); НОМЕР_323 (двигун НОМЕР_324 ); НОМЕР_325 (двигун НОМЕР_326 ); НОМЕР_327 (двигун НОМЕР_328 ); НОМЕР_329 (двигун НОМЕР_330 ); НОМЕР_331 (двигун НОМЕР_332 ); НОМЕР_333 (двигун НОМЕР_334 ); НОМЕР_335 (двигун НОМЕР_336 ); НОМЕР_337 (двигун НОМЕР_338 ); НОМЕР_339 (двигун НОМЕР_340 ); НОМЕР_341 (двигун НОМЕР_342 ); НОМЕР_343 (двигун НОМЕР_344 ); НОМЕР_345 (двигун НОМЕР_346 ); НОМЕР_347 (двигун НОМЕР_348 ); НОМЕР_349 (двигун НОМЕР_350 ); НОМЕР_351 (двигун НОМЕР_352 ); НОМЕР_353 (двигун НОМЕР_354 ); НОМЕР_355 (двигун НОМЕР_356 ). Календарний рік виготовлення - 2026. У частково розібраному стані, в комплекті з інструментом та приладдям для налагоджування та обслуговування. Виробник: YINAN COUNTY KAI LILAI MACHINERY CO., LTD.»;
Товар №4 «Машини сільськогосподарські для оброблення ґрунту, навісні грунтофрези до мотоблоків. Застосовуються для інтенсивного розкришення (розпушення) грунту, знищення бур`янів, подрібнення рослинних залишків, перемішування шарів грунту і вирівнювання поверхні поля: Грунтофреза 130 (KENTAVR160B) - 178шт. Виробник: YINAN COUNTY KAI LILAI MACHINERY CO., LTD.».
До митного оформлення товарів разом з ЕМД позивачем було надіслано копії наступних документів, перелік яких зазначений в гр. 44 митної декларації, а саме: пакувальний лист № б/н від 09.02.2026; рахунок-фактура (інвойс) №KL2026-6 від 09.02.2026; коносамент №BW26020731 від 23.02.2026; автотранспортна накладна (Road consignment note) № 03811 від 22.04.2026; автотранспортна накладна (Road consignment note) № 03813 від 22.04.2026; автотранспортна накладна (Road consignment note) № 03821 від 22.04.2026; автотранспортна накладна (Road consignment note) № 03825 від 22.04.2026; банківський платіжний документ, що стосується товару №652 від 11.03.2026; рахунок-фактура про надання транспортно-експедиційних послуг від виконавця договору (контракту) про транспортно-експедиційні послуги №G260420-20 від 20.04.2026; документ, що підтверджує вартість перевезення товару - Акт виконаних послуг від 29.04.2026; документ, що підтверджує вартість перевезення товару - Довідка про транспортні витрати від 20.04.2026; документ, що підтверджує вартість перевезення товару - Заява на перевезення №101 від 16.02.2026; прейскурант (прайс-лист) виробника товару - Прайс-лист від 31.12.2025; некласифікований документ, який підтверджує заявлену митну вартість (крім позначених кодами 3001 – 3021, 3023) - Комерційна пропозиція від 31.12.2025; доповнення до зовнішньоекономічного договору (контракту) №1 від 11.03.2026; доповнення до зовнішньоекономічного договору (контракту) №2026-6 від 08.01.2026; зовнішньоекономічний договір (контракт) купівлі-продажу №KL/5 від 01.08.2025; договір (контракт) про перевезення №0303/912/25 від 03.03.2025; електронний сертифікат про непреференційне походження товару, факт видачі та/або зміст якого митний орган може перевірити на вебсайті компетентного органу (організації), що видав сертифікат №C26MACXQ8W060053 від 07.04.2026; Список номерів шасі від 09.02.2026; Технічні характеристики від 09.02.2026. 
Із посиланням на те, що документи, які подані до митного оформлення містять розбіжності, посадовою особою митниці за результатом аналізу наданих до митного оформлення позивачем документів на адресу декларанта направлено електронне повідомлення наступного змісту: «За результатами опрацювання поданих до митного оформлення документів встановлено розбіжності, а саме: копія платіжної інструкції від 11.03.2026 № 652 не містить обов`язкових реквізитів, а саме підпис(и) [власноручний(і)/електронний(і)] відповідальної(их) особи(іб) платника, яка(і) відповідно до законодавства України має(ють) право розпоряджатися рахунком (п.1 Порядку оформлення платіжної інструкції в іноземній валюті або банківських металах, затвердженого постановою Правління Національного банку України від 28.07.2008 №216). Відповідно до п. 2.17. Договору на перевезення зовнішьоекономічних вантажів № 0303/912/25 від 03.03.2025, укладеного між ТОВ «Торговий дім АМТ» та Виконавцем «Global Contaiber Lines SIA» Замовник зобов`язується оплатити фрахт, послуги із завантаження-розвантаження, стивідорні витрати (якщо такі є), витрати за понаднормове використання лінійного контейнерного обладнання, а також інші взаємоузгоджені платежі, що належать Виконавцю, за виконані послуги з перевезення та оброблення вантажів згідно з тарифами. Згідно п. 1 заявки № 101 від 16.02.2026 на перевезення вантажу морським транспортом (фрахту) до Договору № 0303/912/25 від 03.03.2025 встановлено маршрут проходження вантажу «Порт Циндао/Китай – Гданськ/Польща Тернопіль Україна», пунктом 7 заявки замовлений тип транспортного засобу для здійснення перевезення «Судно типу «Контейнеровоз +Залізничний транспорт (платформи)/Container vessel+Railway transport (platforms), що не відповідає виду заявки «перевезення вантажу морським транспортом (фрахту)». Відповідно до напису на коносаменті від 23.02.2026 № BW26020731 «Global Container lines Latvija SIA’s responsibility ceases at port of discharge” перевізник не відповідає за вантаж в порті розвантаження, що не відповідає даним, зазначеним у рахунку № G260420-20 від 20.04.2026, довідці про транспортні витрати № б/н від 20.04.2026 та акту виконаних робіт № б/н від 29.04.2026 в частині сплати за перевантаження. Відповідно до п.3.1.1 Контракту № KL/5 від 01.08.2025 ціна FOB (FOB price) означає, що контрактна ціна за товар включає в себе суму вартості самого товару, експортного митного оформлення цього товару з оплатою експортних мит і інших зборів, а також вартості доставки в порт відвантаження і завантаження вантажу на борт судна без вартості перевезення (фрахту) в порт призначення. У зв`язку з тим, що виявлені розбіжності, прошу відповідно до ч. 2 ст 53 МКУ надати документи: - транспортні (перевізні) документи, якщо за умовами поставки витрати на транспортування не включені у вартість товару, у тому числі які підтверджують сплату транспортно-експедиційних послуг. У разі відсутності вище зазначених документів, відповідно до ч.3 ст. 53 МКУ прошу надати (за наявності) такі додаткові документи: - копію митної декларації країни відправлення з наявними відмітками митних органів країни відправлення; - висновок про вартісні характеристики товару, підготовлений спеціалізованою експертною організацією. каталоги, специфікації виробника товару. Відповідно до ч.6 ст,53 МКУ Декларант або уповноважена ним особа за власним бажанням може подати додаткові наявні у них документи для підтвердження заявленої ними митної вартості товару. Декларант або уповноважена ним особа на письмову вимогу митного органу зобов`язані протягом 10 календарних днів надати додаткові документи.».
У відповідь на запит митниці декларантом Листом №050501 від 05.05.2026 ТОВ «ТД «АМТ додатково надало до митниці виписку банку за березень 2026 року, а також повідомило митницю, що надано усі наявні у підприємства, документи, які підтверджують вартість товарів та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару, повною мірою підтверджують розрахунок митної вартості, здійснений декларантом, у зв`язку з чим будь-які інші додаткові документи у ході митного оформлення задекларованого товару, надаватись не будуть та висловило прохання здійснити митне оформлення за наявними документами.
Так, 05.05.2026 митним органом прийнято Рішення про коригування митної вартості товарів №UA403070/2026/000282/1, відповідно до якого митна вартість товарів визначена за резервним методом (метод 6).
Вважаючи прийняте відповідачем рішення про коригування митної вартості товарів протиправним, позивач звернувся до суду із даним позовом про його скасування.
Надаючи правову оцінку відносинам, що виникли між сторонами, суд виходить з наступного.
Засади державної митної справи, в тому числі процедури митного контролю та митного оформлення товарів, що переміщуються через митний кордон України, умови та порядок справляння митних платежів, визначаються Митним кодексом України №4495-VІ від 13.03.2012.
Згідно з ч. 1 ст. 246 Митного кодексу України метою митного оформлення є забезпечення дотримання встановленого законодавством України порядку переміщення товарів, транспортних засобів комерційного призначення через митний кордон України, а також забезпечення статистичного обліку ввезення на митну територію України, вивезення за її межі і транзиту через її територію товарів.
У відповідності до ч. 1 ст. 248 Митного кодексу України митне оформлення розпочинається з моменту подання органу доходів і зборів декларантом або уповноваженою ним особою митної декларації або документа, який відповідно до законодавства її замінює, та документів, необхідних для митного оформлення, а в разі електронного декларування - з моменту отримання органом доходів і зборів від декларанта або уповноваженої ним особи електронної митної декларації або електронного документа, який відповідно до законодавства замінює митну декларацію.
Частиною 1 ст. 257 Митного кодексу України встановлено, що декларування здійснюється шляхом заявлення за встановленою формою (письмовою, усною, шляхом вчинення дій) точних відомостей про товари, мету їх переміщення через митний кордон України, а також відомостей, необхідних для здійснення їх митного контролю та митного оформлення. При застосуванні письмової форми декларування можуть використовуватися як електронні документи, так і документи на паперовому носії або їх електронні (скановані) копії, засвідчені електронним цифровим підписом декларанта або уповноваженої ним особи.
Положеннями ст. 49 Митного кодексу України передбачено, що митною вартістю товарів, які переміщуються через митний кордон України, є вартість товарів, що використовується для митних цілей, яка базується на ціні, що фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.
Частинами 1 та 2 ст. 51 Митного кодексу України встановлено, що митна вартість товарів, які переміщуються через митний кордон України, визначається декларантом відповідно до норм цього Кодексу. Митна вартість товарів, що ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, визначається відповідно до глави 9 цього Кодексу.
У відповідності до ч. 4 ст. 58 Митного кодексу України митною вартістю товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, є ціна, яка була фактично сплачена або підлягає сплаті за товари, якщо вони продаються на експорт в Україну, скоригована в разі потреби з урахуванням положень частини десятої цієї статті.
За змістом ч. 2 ст. 52 Митного кодексу України декларант або уповноважена ним особа, які заявляють митну вартість товару, зобов`язані: 1) заявляти митну вартість, визначену ними самостійно, у тому числі за результатами консультацій з органом доходів і зборів; 2) подавати митному органу достовірні відомості про визначення митної вартості, які повинні базуватися на об`єктивних, документально підтверджених даних, що піддаються обчисленню; 3) нести всі додаткові витрати, пов`язані з коригуванням митної вартості або наданням органу доходів і зборів додаткової інформації.
Стаття 53 Митного кодексу України визначає перелік документів, які подаються декларантом для підтвердження заявленої митної вартості.
Відповідно до ч. 1 ст. 53 Митного кодексу України у випадках, передбачених цим Кодексом, одночасно з митною декларацією декларант подає органу доходів і зборів документи, які підтверджують заявлену митну вартість товарів і обраний метод її визначення.
Згідно з ч. 2 ст. 53 Митного кодексу України документами, які підтверджують митну вартість товарів, є: 1) декларація митної вартості, що подається у випадках, визначених у частинах п`ятій і шостій статті 52 цього Кодексу, та документи, що підтверджують числові значення складових митної вартості, на підставі яких проводився розрахунок митної вартості; 2) зовнішньоекономічний договір (контракт) або документ, який його замінює, та додатки до нього у разі їх наявності; 3) рахунок-фактура (інвойс) або рахунок-проформа (якщо товар не є об`єктом купівлі-продажу); 4) якщо рахунок сплачено, - банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару; 5) за наявності - інші платіжні та/або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару; 6) транспортні (перевізні) документи, якщо за умовами поставки витрати на транспортування не включені у вартість товару, а також документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів; 7) ліцензія на імпорт товару, якщо імпорт товару підлягає ліцензуванню; 8) якщо здійснювалося страхування, - страхові документи, а також документи, що містять відомості про вартість страхування.
Частинами 1 і 2 ст. 54 Митного кодексу України встановлено, що контроль правильності визначення митної вартості товарів здійснюється митним органом під час проведення митного контролю і митного оформлення шляхом перевірки числового значення заявленої митної вартості.
Контроль правильності визначення митної вартості товарів за основним методом - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту (вартість операції), здійснюється митним органом шляхом перевірки розрахунку, здійсненого декларантом, за відсутності застережень щодо застосування цього методу, визначених у частині першій статті 58 цього Кодексу.
За результатами здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів митний орган визнає заявлену декларантом або уповноваженою ним особою митну вартість чи приймає письмове рішення про її коригування відповідно до положень статті 55 цього Кодексу (ч. 3 ст. 54 Митного кодексу України).
Згідно з ч. 6 ст. 54 Митного кодексу України митний орган може відмовити у митному оформленні товарів за заявленою декларантом або уповноваженою ним особою митною вартістю виключно за наявності обґрунтованих підстав вважати, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів, у разі: 1) невірно проведеного декларантом або уповноваженою ним особою розрахунку митної вартості; 2) неподання декларантом або уповноваженою ним особою документів згідно з переліком та відповідно до умов, зазначених у частинах другій - четвертій статті 53 цього Кодексу, або відсутності у цих документах всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари; 3) невідповідності обраного декларантом або уповноваженою ним особою методу визначення митної вартості товару умовам, наведеним у главі 9 цього Кодексу; 4) надходження до митного органу документально підтвердженої офіційної інформації митних органів інших країн щодо недостовірності заявленої митної вартості.
Статтями 57, 58 Митного кодексу України встановлено, що митна вартість товарів, які ввозяться на митну територію України, відповідно до митного режиму імпорту, за загальним правилом обчислюється за першим методом визначення митної вартості товарів, тобто за ціною договору.
Якщо митна вартість не може бути визначена за першим методом, проводиться процедура консультацій між митним органом та декларантом з метою обґрунтованого вибору підстав для визначення митної вартості. У ході таких консультацій митний орган та декларант можуть здійснити обмін наявною у кожного з них інформацією за умови додержання вимог щодо її конфіденційності.
У разі неможливості визначення митної вартості товарів, які імпортуються в Україну, за основу може братися ціна, за якою оцінювані ідентичні або подібні (аналогічні) товари були продані в Україні не пов`язаному з продавцем покупцю.
При цьому кожний наступний метод застосовується, якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом застосування попереднього методу.
Відповідно до ч. 8 ст. 57 Митного кодексу України у разі якщо неможливо застосувати жоден із зазначених методів, митна вартість визначається за резервним методом відповідно до вимог, встановлених ст. 64 цього Кодексу.
Системний аналіз вищенаведених норм свідчить про те, що обов`язок доведення заявленої митної вартості товару покладається на декларанта. При цьому, митний орган у випадку наявності обґрунтованих сумнівів у достовірності поданих декларантом відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, яка була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, може витребувати додаткові документи.
Наявність обґрунтованих сумнівів у правильності визначеної декларантом митної вартості товарів є імперативною умовою, оскільки з цією обставиною закон пов`язує можливість витребування додаткових документів у декларанта та надає митниці право вчиняти наступні дії, спрямовані на визначення дійсної митної вартості товарів. При цьому в розумінні вищенаведених норм сумніви митниці є обґрунтованими, якщо надані декларантом документи містять розбіжності, наявні ознаки підробки або не містять усіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.
Відтак наведені приписи зобов`язують митний орган зазначити конкретні обставини, які викликали відповідні сумніви, причини неможливості їх перевірки на підставі наданих декларантом документів, а також обґрунтувати необхідність перевірки спірних відомостей та зазначити документи, надання яких може усунути сумніви у їх достовірності. Встановивши відсутність достатніх відомостей, що підтверджують задекларовану митну вартість товарів, митний орган повинен вказати, які саме складові митної вартості товарів є непідтвердженими, чому з поданих документів неможливо встановити дані складові та які документи необхідні для підтвердження того чи іншого показника. 
Наведена позиція викладена у постанові Верховного Суду від 13.01.2022 у справі №1.380.2019.005307.
Надаючи оцінку доводам митниці, покладеним в основу прийняття спірного рішення про коригування митної вартості товарів, суд встановив, що позивачем при здійсненні їх митного оформлення на підтвердження заявленої ним митної вартості товару за ціною контракту подано повний пакет документів відповідно до переліку, визначеного у ч. 2 ст. 53 Митного кодексу України.
Разом із цим, контролюючий орган не погодився з правомірністю визначення митної вартості задекларованого позивачем товару, у зв`язку з чим прийняв спірне рішення про коригування його митної вартості, яким визначив митну вартість ввезеного позивачем товару із застосуванням резервного методу (метод 6).
Стосовно посилання митниці на те, шо у наданих до митного оформлення рахунку від 20.04.2026 № № G260420-20 на оплату транспортно-експедиторських послуг, довідці про транспортні витрати № б/н від 20.04.2026 та акті виконаних робіт № б/н від 29.04.2026 відсутні витрати щодо перевантаження та зберігання вантажу в порту призначення. Відповідно до напису на коносаменті № BW26020731 від 23.02.2026 «Global Container lines Latvija SIA’s responsibility ceases at port of discharge” перевізник не відповідає за вантаж в порті розвантаження, що не відповідає даним, зазначеним у рахунку від 20.04.2026 № G260420-20 в частині сплати за перевантаження.
Відповідно до усталеної міжнародної логістичної практики та норм морського права (зокрема, ст. 148, 149 Кодексу торговельного мореплавства України), час, протягом якого перевізник або порт надає судно чи територію для навантаження/вивантаження або зберігання контейнера без додаткових оплат, називається сталійним (вільним) часом (free time). Плата, що стягується за простій судна чи контейнера понад встановлений вільний час, є демереджем (контрсталійним часом) або платою за зберігання (стореджем).
Тобто, витрати на зберігання (демередж/сторедж) мають правову природу штрафних санкцій або наднормативних витрат, які виникають виключно у разі порушення строків (наднормативного простою) в порту.
У даному випадку контейнер був вивантажений та перевантажений на потяг у межах безкоштовного періоду (free time). Жодного наднормативного простою не було, послуги зі зберігання понад встановлений ліміт портом не надавались, Замовником не замовлялись, і відповідні витрати позивачем не біли понесені.
Позивачем у листі від 05.05.2026 було надано пояснення щодо відсутності витрат на зберігання контейнерів у порту перевантаженння із посиланням на Лист перевізника GLOBAL CONTAINER LINES SIA (Вих. 0911/1-2 від 11.09.2025), в якому чітко зазначено, що для контейнерів, які слідують на адресу ТОВ “ТД “АМТ” залізничним транспортом, у портах прибуття надано 15 безкоштовних днів зберігання. Вантаж був перевантажений в межах цього безкоштовного періоду (free time).
Суд вказує, що митниця, висуваючи припущення про понесення позивачем додаткових витрат на транспортування товару, не навела ніяких об`єктивних даних, які б це підтверджували наявність інших додаткових витрат, які було понесено позивачем при транспортуванні товару, доказів протилежного відповідачем суду не надано та не наведено. 
Зі змісту положень розділу III ("Митна вартість товарів та методи її визначення") Митного кодексу України випливає, що в аспекті реалізації процедур із визначення митної вартості товарів основоположну роль відіграє принцип обґрунтованості. Так, зокрема, митний орган повинен дотримуватися вимог принципу обґрунтованості при: а) встановленні належного до застосування методу визначення митної вартості товарів; б) встановленні достатнього переліку документів для цілей визначення митної вартості товарів.
Суд наголошує, що рішення митного органу не може ґрунтуватися на припущеннях, на сумнівах про повноту і достовірність відомостей про заявлену митну вартість товару; висновки цього органу повинні ґрунтуватися на достовірних і вичерпних доказах. Митницею не надані обґрунтовані докази про наявність у позивача додаткових витрат.
Окрім того, згідно із положеннями п. 3.1.1. Зовнішньоекономічного контракту № КL/5 від 01.08.2025, яким визначено, що вартість доставки в порт відвантаження і завантаження вантажу на борт судна включені до контрактної (FOB) ціни самого товару, а п. 4.2. цього ж Контракту визначено, що у ціну Товару включена вартість упаковки і маркування. Це означає, що ці витрати є частиною контрактної ціни самого товару і не підлягають окремому відображенню в бухгалтерських чи транспортних документах.
Крім того, митниця вказує, що згідно п. 1 заявки № 101 від 16.02.2026, на перевезення вантажу морським транспортом (фрахту) до Договору № 0303/912/25 від 03.03.2025 встановлено маршрут проходження вантажу «Порт Циндао/Китай – Гданськ/Польща Тернопіль Україна», пунктом 7 заявки замовлений тип транспортного засобу для здійснення перевезення «Судно типу «Контейнеровоз +Залізничний транспорт (платформи)/Container vessel+Railway transport (platforms), що не відповідає виду заявки «перевезення вантажу морським транспортом (фрахту)».
Суд вважає, що зазначене митницею не може вважатись розбіжністю у наданих документах, які впливають на правильність визначення митної вартості.
Більше того, формальна назва бланку Заявки ("На міжнародне морське перевезення") не змінює суті мультимодального замовлення, деталізованого у п. 7 та п. 10 цієї ж Заявки.
Також митницею зазначає, що відповідно до пункту 11 заявки на міжнародне морське перевезення №101 від 16.02.2026 додаткова послуга у вигляді перевантаження (“overload”) Замовником ТОВ »Торговий дім «АМТ» у Експедитора «Global Contaiber Lines SIA» не замовлялась, що не відповідає наданим до митного оформлення рахунку від 20.04.2026 № G260420-20 на оплату транспортно-експедиторських послуг, довідці про транспортні витрати № б/н від 20.04.2026 та акту виконаних робіт № б/н від 29.04.2026, де до вартості морського фрахту та міжнародної залізничної поставки включено перевантаження.
Оскільки перевантаження з судна на залізничну платформу є технологічно невід`ємною частиною мультимодального маршруту (що замовлений у п. 7 Заявки: “Container vessel + Railway transport”), воно апріорі включене до базової ставки і не потребує окремого замовлення як "додаткова" (опціональна) послуга.
На думку суду, зазначене митницею не може вважатись розбіжністю у наданих документах, які впливають на правильність визначення митної вартості.
Надані документи містять числові значення вартості транспортування як складової митної вартості, повинні розглядатись у своїй сукупності, і не містять розбіжностей, які мають вплив на правильність визначення митної вартості.
Стосовно твердження митниці про те, що копія платіжної інструкції від 11.03.2026 № 652 не містить обов`язкових реквізитів, а саме підпис(и) [власноручний(і)/електронний(і)] відповідальної(их) особи(іб) платника, яка(і) відповідно до законодавства України має (ють) право розпоряджатися рахунком (п.1 Порядку оформлення платіжної інструкції в іноземній валюті або банківських металах, затвердженого постановою Правління Національного банку України від 28.07.2008 №216).
Судом встановлено, що платіжна інструкція була сформована з використанням системи “клієнт-банк”, що є загальноприйнятою практикою дистанційного банківського обслуговування. У такому випадку підписання документа здійснюється електронним цифровим підписом уповноваженої особи платника, який не відображається на паперовій копії, що роздруковується з системи. Відсутність власноручного підпису на паперовій копії не свідчить про відсутність підписання документа, оскільки електронний підпис є рівнозначним власноручному відповідно до Закону України “Про електронні довірчі послуги”.
Відповідно до Закону України “Про електронні документи та електронний документообіг” та нормативних актів НБУ, накладання електронного підпису (КЕП) здійснюється клієнтом безпосередньо в електронній системі банку під час ініціювання платежу. 
При цьому, на платіжній інструкції міститься відмітка банку платника (АТ “ОТП БАНК”) про прийняття документа до виконання, що підтверджує факт перерахування коштів. Наявність такої відмітки свідчить про те, що платіжна інструкція була належним чином оформлена та виконана, що спростовує доводи відповідача.
Митниця зауважила, що відповідно до офіційних правил тлумачення торговельних термінів Інкотермс-2010 за терміном FОВ Продавець зобов`язаний доставити товар на борт судна в названому порту відвантаження, а також на продавця покладається обов`язок по митному очищенню товару для експорту. Враховуючи умови поставки FOB та п. 3.1.1 Контракту № КL/5 від 01.08.2025, продавцем здійснено митні формальності у країні відправлення.
Будь-яка легальна експортно-імпортна операція у Китаї супроводжується оформленням у митному відношенні та декларуванні товарів, що ввозяться або вивозяться. Це передбачено Законом КНР “Про порядок заповнення вантажної експортно-імпортної декларації”, затвердженого маніфестом Головного митного управління КНР № 52 (2008 року). 
Щодо посилання митниці на те, що не подано митну декларації країни відправлення, що не дозволяє впевнитися в достовірності заявлених відомостей, то суд зазначає, що у розумінні ч. 2 ст. 53 Митного кодексу України не є документом, який підтверджує митну вартість товарів, натомість відповідно до ч. 6 ст. 53 Митного кодексу України її декларант може подати за власним бажанням, копію митної декларації країни відправлення декларант або уповноважена ним особа подає на письмову вимогу митного органу за наявності умов, визначених ч. 3 ст. 53 Митного кодексу, разом з тим, відповідач не довів наявність умов, які зумовлюють необхідність подання декларантом додаткових документів. Митна декларація країни відправлення може підтверджувати проходження товару (вантажем) митного оформлення в країні відправлення, однак не може підтверджувати чи спростовувати числове значення заявленої митної вартості товару. 
Контрактом № КL/5 від 01.08.2025 (п. 3.5. та п. 3.6) сторонами узгоджені документи, які повинні надаватись для підтвердження поставки товару, серед яких митна декларація відсутня. Таким чином, Товариство, відповідно до умов рамках контракту, не має права вимагати від іншої сторони документи, не передбачені контрактом.
Здійснення митного оформлення в країні відправлення є обов`язком китайського підприємства-постачальника відповідно до законодавства КНР. Діючим митним законодавством ні України, ні КНР не передбачено зобов`язання надавати підтвердження митного оформлення в країні відправлення іншій стороні контракту.
Аналіз вищевикладених норм права та фактичних обставин свідчить про те, що відповідачем необґрунтовано прийняте рішення про визначення митної вартості задекларованого позивачем товару з застосуванням резервного методу (методу 6), оскільки відповідачем, всупереч законодавчо встановлених вимог, не було підтверджено факт обґрунтованості сумнівів у достовірності поданих позивачем відомостей про митну вартість товарів, які, що було встановлено судом під час розгляду даної справи під час вивчення письмових доказів, підтверджують митну вартість товарів та відповідають характеру угоди, тоді як позивачем у справі, як декларантом, під час митного оформлення спірної партії товарів було надано митниці усі документи на підтвердження заявлено ним митної вартості товарів – за ціною договору, за яким вони імпортуються, які дозволяли визначити усі складові частини митної вартості цього товару.
Суд відхиляє посилання відповідача на неподання декларантом додаткових документів, оскільки в даному випадку їх відсутність не впливає на правильність визначення декларантом митної вартості товарів за основним методом, що підтверджується наданими до митного оформлення документами. Неподання декларантом запитуваних митним органом документів, за відсутності обґрунтування неможливості визначення митної вартості товарів за першим методом, не є достатнім для висновку щодо наявності підстав для застосування митним органом іншого методу визначення митної вартості.
Так, Верховний суд у постанові від 23.07.2019 по справі № 1140/3242/18 вказав на те, що наявність обґрунтованих сумнівів у правильності зазначеної декларантом митної вартості товарів є імперативною умовою, оскільки з цією обставиною закон пов`язує можливість витребування додаткових документів у декларанта та надає митниці право вчиняти наступні дії, спрямовані на визначення дійсної митної вартості товарів. Такі сумніви є обґрунтованими, якщо надані декларантом документи містять розбіжності, наявні ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари. У зв`язку з вказаним саме на митний орган покладається обов`язок зазначити конкретні обставини, які викликали відповідні сумніви, причини неможливості їх перевірки на підставі наданих декларантом документів, а також обґрунтувати необхідність перевірки сумнівних відомостей та зазначити документи, надання яких може усунути сумніви у достовірності цих відомостей.
Суд зауважує, що в межах розгляду даної справи відповідач не підтвердив належними доказами та аргументованими доводами наявність у поданих позивачем документах розбіжностей, ознак підробки або відсутність всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена за ці товари.
Відповідно до ст. 55 Митного кодексу України рішення про коригування заявленої митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України з поміщенням у митний режим імпорту, приймається митним органом у письмовій формі під час здійснення контролю правильності визначення митної вартості цих товарів як до, так і після їх випуску, якщо митним органом у випадках, передбачених частиною шостою статті 54 цього Кодексу, виявлено, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів.
Прийняте митним органом письмове рішення про коригування заявленої митної вартості товарів має містити: 1) обґрунтування причин, через які заявлену декларантом митну вартість не може бути визнано; 2) наявну в митного органу інформацію (у тому числі щодо числових значень складових митної вартості, митної вартості ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, інших умов, що могли вплинути на ціну товарів), яка призвела до виникнення сумнівів у правильності визначення митної вартості та до прийняття рішення про коригування митної вартості, заявленої декларантом; 3) вичерпний перелік вимог щодо надання додаткових документів, передбачених частиною третьою статті 53 цього Кодексу, за умови надання яких митна вартість може бути визнана митним органом; 4) обґрунтування числового значення митної вартості товарів, скоригованої митним органом, та фактів, які вплинули на таке коригування; 5) інформацію про: а) право декларанта або уповноваженої ним особи на випуск у вільний обіг товарів, що декларуються: у разі згоди декларанта або уповноваженої ним особи з рішенням митного органу про коригування митної вартості товарів - за умови сплати митних платежів згідно з митною вартістю, визначеною митним органом; у разі незгоди декларанта або уповноваженої ним особи з рішенням митного органу про коригування заявленої митної вартості товарів - за умови сплати митних платежів згідно із заявленою митною вартістю товарів та надання гарантій відповідно до розділу Х цього Кодексу в розмірі, визначеному митним органом відповідно до частини сьомої цієї статті; б) право декларанта або уповноваженої ним особи оскаржити рішення про коригування заявленої митної вартості до органу вищого рівня відповідно до глави 4 цього Кодексу або до суду.
За приписами ч. 1, 2 ст. 64 Митного кодексу України у разі якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом послідовного використання методів, зазначених у ст. 58 - 63 цього Кодексу, митна вартість оцінюваних товарів визначається з використанням способів, які не суперечать законам України і є сумісними з відповідними принципами і положеннями Генеральної угоди з тарифів і торгівлі (ГАТТ).
Митна вартість, визначена згідно з положеннями цієї статті, повинна ґрунтуватися на раніше визнаних (визначених) митними органами митних вартостях.
За змістом п. 5 Методичних рекомендацій щодо роботи посадових осіб органів доходів і зборів з аналізу, виявлення та оцінки ризиків при здійсненні контролю за правильністю визначення митної вартості товарів, які переміщуються через митний кордон України, затверджених наказом Державної фіскальної служби України від 11.09.2015 №689, під час робіт з аналізу, виявлення та оцінки ризиків можуть використовуватися такі джерела інформації: спеціалізовані програмно-інформаційні комплекси Єдиної автоматизованої інформаційної системи ДФС; спеціалізовані видання, які містять інформацію про ціни, сформовані на світовому ринку; інформація, отримана від ДФС, про ціни на товари та/або сировину, матеріали, комплектуючі, які входять до складу товарів; інформація, отримана від митних органів іноземних держав за результатами перевірки автентичності документів, які подавалися під час митного контролю та митного оформлення товару; інформація, отримана за результатами здійснення митного контролю, в тому числі, за результатами проведення документальних перевірок дотримання вимог законодавства з питань державної митної справи; інформація, отримана від державних органів, установ та організацій на запити територіальних органів та/або ДФС; цінова інформація, отримана в рамках домовленостей, укладених між ДФС та асоціаціями, спілками та іншими об`єднаннями імпортерів та виробників; висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, що мають відповідні повноваження згідно із законодавством; інформація отримана з мережі Інтернет.
Суд погоджується, що наявність у митного органу інформації про ціну подібних чи аналогічних товарів може призвести до виникнення сумнівів у правильності визначення митної вартості товарів та ініціювання повної її перевірки, але така інформація аж ніяк не є підставою для прийняття рішення про коригування митної вартості товару.
Вищевказані сумніви митного органу судом відхиляються, оскільки такі доводи спростовуються наявними в матеріалах справи первинними документами, які були надані відповідачу під час проведення митних процедур.
Натомість, відповідач не підтвердив належними доказами та аргументованими доводами наявність у поданих позивачем документах розбіжностей, ознак підробки або відсутність всіх відомостей, що підтверджують числові значення саме складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена за ці товари.
Як вбачається з оскарженого рішення про коригування митної вартості в самому рішенні зазначено лише номер та дату митних декларацій, які стали джерелом інформації для коригування митної вартості товарів. Приймаючи оскаржене рішення про коригування митної вартості митницею у графі 33, крім номера та дати митних декларацій, які були взяті за основу для визначення митної вартості оцінюваних товарів, не надано пояснень щодо зроблених коригувань на обсягів партії подібних товарів, умов поставки, комерційних умов тощо та не зазначена докладна інформація та джерела, які використовувалися митним органом при визначенні митної вартості оцінюваного товару із застосуванням другорядного методу.
Такий підхід для формування оскарженого рішення про коригування митної вартості прямо суперечать цитованим вище положенням законодавства, що є самостійною підставою для його скасування. Вказана позиція підтверджується уставленою судовою практикою Верховного суду у складі Касаційного адміністративного суду викладеної в постанові від 21.12.2018 у справі №815/1670/17.
Митниця, приймаючи рішення про коригування митної вартості імпортованого позивачем товарів за резервним методом, не вказала, яким чином митна вартість товарів визначена саме в такому розмірі, які складові вплинули на формування такої вартості, не навела порівняння характеристик оцінюваного товару та характеристик товару, ціна якого взята за основу для коригування митної вартості за резервним методом, що свідчить про порушення відповідачем ч. 2 ст. 55 Митного кодексу України щодо обґрунтованості прийнятого рішення.
Такий висновок відповідає позиції Верховного Суду, викладеній у постанові від 27.06.2019 у справі №803/337/17.
З наведеного вбачається, що позивачем надано усі необхідні документи, що стосуються числового значення митної вартості товару або методу її визначення, документи містили всі відомості, що підтверджують числові значення складових митної вартості товару, у зв`язку із чим суд дійшов висновку, що оскаржене Рішення про коригування митної вартості товарів №UA403070/2026/000282/1 від 05.05.2026 є таким, що підлягає визнанню протиправним та скасуванню.
Відповідно до ст. 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Частиною 2 ст. 2 КАС України передбачено, що у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно, тобто протягом розумного строку.
Згідно з ч. 1 та 2 ст. 9 КАС України розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості. Суд розглядає адміністративні справи не інакше як за позовною заявою, поданою відповідно до цього Кодексу, в межах позовних вимог. 
Відповідно до ч. 1, 2 ст. 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.
Суд, відповідно до ст. 90 КАС України, оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.
Отже, виходячи з заявлених позовних вимог, системного аналізу положень чинного законодавства України та матеріалів справи, суд дійшов висновку, що відповідач, як суб`єкт владних повноважень, не надав суду доказів, які спростовували б доводи позивача, а відтак, не довів правомірності свого рішення, а тому заявлені позивачем вимоги є такими, що підлягають задоволенню.
У силу вимог ч. 1 ст. 139 КАС України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа. 
Керуючись статтями 139, 241, 243-246, 250 Кодексу адміністративного судочинства України, суд,

ВИРІШИВ:

Позовну заяву Товариства з обмеженою відповідальністю "ТОРГОВИЙ ДІМ "АМТ" (69000, м. Запоріжжя, вул. Штабна, буд. 13, прим. 23, код ЄДРПОУ 42822115) до Тернопільської митниці (вул. Текстильна, б. 38, м. Тернопіль, 46400, ЄДРПОУ 43985576) про визнання протиправним та скасування рішення – задовольнити. 
Визнати протиправним та скасувати рішення Тернопільської митниці про коригування митної вартості товару №UA403070/2026/000282/1 від 05.05.2026. 
Стягнути на користь Товариства з обмеженою відповідальністю “Торговий дім “АМТ” судовий збір в розмірі 15515,95 грн. (п`ятнадцять тисяч п`ятсот п`ятнадцять гривень 95 копійок) за рахунок бюджетних асигнувань Тернопільської митниці.
Відповідно до статті 255 КАС України рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.
У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.
Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення безпосередньо до Третього апеляційного адміністративного суду.
Рішення складено у повному обсязі та підписано 30.06.2026.

Суддя А.В. Сіпака