ЛЬВІВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД

Р І Ш Е Н Н Я
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
04 червня 2026 року	справа № 380/8124/26	

Львівський окружний адміністративний суд у складі судді Желік О.М., розглянувши у порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні) адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Львівській області про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити дії, -

в с т а н о в и в:

на розгляд Львівського окружного адміністративного суду надійшла позовна заява ОСОБА_1 (далі - позивач) до Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Львівській області (далі - відповідач, Головне управління) про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити дії, у якій позивач просить:
- визнати протиправними дії Головного управління ДСНС України у Львівській області щодо відмови у видачі позивачу довідки про грошове забезпечення станом на 01.01.2026 у зв`язку зі зміною величини окремих видів грошового забезпечення;
- зобов`язати Головне управління ДСНС України у Львівській області видати та направити до Головного управління Пенсійного фонду України у Львівській області довідку про грошове забезпечення позивача станом на 01.01.2026 із зазначенням таких її складових, як надбавка за особливості проходження служби - 50%, премія - 290%, та визначенням посадового окладу й окладу за спеціальним званням, обчислених виходячи з розрахункової величини - прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого на 2026 рік, для перерахунку основного розміру пенсії з 01.02.2026.
В обґрунтування позовних вимог позивач посилається на те, що йому призначено пенсію по лінії ДСНС на підставі Закону України «Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб» від 09.04.1992 №2262-ХІІ (далі - Закон №2262-ХІІ). Зазначає, що звернувся до відповідача з інформаційним запитом, у відповідь на який Головне управління повідомило, що за відповідною (аналогічною) посадою, яку позивач займав на момент звільнення, станом на 01.01.2026 розмір премії становить 290% (на 01.01.2023 - 147%), а надбавки за особливості проходження служби - 50% (на 01.01.2023 - 50%). Позивач вказує, що внаслідок зміни величини премії як складової грошового забезпечення, а також у зв`язку зі зміною розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого Законом України «Про Державний бюджет України на 2026 рік», у нього виникло право на перерахунок пенсії, а у відповідача - обов`язок видати оновлену довідку про розмір грошового забезпечення. Дії відповідача щодо відмови у видачі такої довідки вважає протиправними та такими, що порушують його право на належний соціальний захист, у зв`язку з чим звернувся до суду із цим позовом.
Ухвалою судді від 04.05.2026 відкрито спрощене позовне провадження в адміністративній справі без повідомлення (виклику) сторін за наявними у справі матеріалами.
Від відповідача надійшов відзив на позовну заяву, у якому проти позовних вимог заперечив. В обґрунтування заперечень відповідач зазначив, що відповідно до частини четвертої статті 63 Закону №2262-ХІІ призначені за цим Законом пенсії підлягають перерахунку у зв`язку з підвищенням грошового забезпечення відповідних категорій військовослужбовців на умовах, у порядку та розмірах, передбачених Кабінетом Міністрів України. Послався на те, що Порядок проведення перерахунку пенсій, затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 13.02.2008 №45, пов`язує виникнення обов`язку зі складення довідки з прийняттям Кабінетом Міністрів України відповідного рішення про перерахунок та надходженням від Пенсійного фонду України списків осіб, пенсії яких підлягають перерахунку. Вказав, що жодного рішення щодо збільшення розміру грошового забезпечення після 01.03.2018 (набрання чинності постановою Кабінету Міністрів України від 30.08.2017 №704) Кабінет Міністрів України не приймав, а тому станом на 01.01.2026 не відбулось змін розміру грошового забезпечення за відповідною (аналогічною) посадою, як обов`язкової передумови для виникнення обов`язку зі складення відповідної довідки. Просив у задоволенні позову відмовити повністю.
Суд дослідив долучені до матеріалів справи письмові докази та встановив такі обставини справи.
ОСОБА_1 проходив службу у Головному управлінні ДСНС України у Львівській області на посаді першого заступника начальника ЗТС ГУ ДСНС України у Львівській області. Позивач є учасником бойових дій та перебуває на пенсійному обліку в Головному управлінні Пенсійного фонду України у Львівській області, отримуючи пенсію відповідно до Закону №2262-ХІІ, що не заперечується сторонами.
25.03.2026 позивач звернувся до відповідача з інформаційним запитом щодо відсоткового розміру надбавки за особливості проходження служби та премії за відповідною (аналогічною) посадою, яку він займав на момент звільнення, станом на 01.01.2026.
Листом від 27.03.2026 № 5801-2317/5807 Головне управління повідомило позивача, що за інформацією АРЗ СП Головного управління відсотковий розмір надбавки за особливості проходження служби за відповідною (аналогічною) посадою станом на 01.01.2026 становить 50 відсотків посадового окладу, окладу за спеціальним званням та надбавки за вислугу років, а відсотковий розмір премії за відповідною (аналогічною) посадою станом на 01.01.2026 становив 290 відсотків від посадового окладу. При цьому відповідач зазначив, що зазначені виплати встановлюються виключно при обчисленні посадового окладу та окладу за спеціальним званням, розрахованих виходячи з розміру 1762 гривні (прожитковий мінімум для працездатних осіб, установлений законом на 1 січня 2018 року).
03.04.2026 позивач звернувся до відповідача із заявою про підготовку та направлення до Головного управління Пенсійного фонду України у Львівській області нової довідки про розмір його грошового забезпечення станом на 01.01.2026 для перерахунку пенсії з 01.02.2026, у тому числі з визначенням посадового окладу та окладу за спеціальним званням шляхом множення розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 01 січня календарного року, на відповідний тарифний коефіцієнт.
Листом від 15.04.2026 № 58 01-2891/58 14 «Про розгляд заяви» Головне управління відмовило у складенні відповідної довідки, посилаючись на відсутність рішення Кабінету Міністрів України про підвищення грошового забезпечення та ненадходження від Головного управління Пенсійного фонду України списків осіб, пенсії яких підлягають перерахунку. Не погодившись із такою відмовою, позивач звернувся до суду із цим позовом.
Згідно з довідкою про розмір грошового забезпечення для перерахунку пенсії, виданою позивачу станом на 01.01.2023, за посадою першого заступника начальника ЗТС ГУ ДСНС України у Львівській області надбавку за особливості проходження служби визначено у розмірі 50%, а премію - у розмірі 147%.
При вирішенні спору по суті суд керується таким.
Частиною другою статті 19 Конституції України встановлено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Відповідно до частини п`ятої статті 17 Конституції України держава забезпечує соціальний захист громадян України, які перебувають на службі у Збройних Силах України та в інших військових формуваннях, а також членів їхніх сімей.
Правовідносини у сфері пенсійного забезпечення громадян України із числа осіб, які перебували на військовій службі, службі в органах і підрозділах цивільного захисту, регулює Закон України «Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб» (далі - Закон №2262-ХІІ).
Згідно з частиною третьою статті 43 Закону №2262-ХІІ пенсії особам офіцерського складу, прапорщикам і мічманам, військовослужбовцям надстрокової служби та військової служби за контрактом, особам, які мають право на пенсію за цим Законом, та членам їх сімей обчислюються з розміру грошового забезпечення, враховуючи відповідні оклади за посадою, військовим (спеціальним) званням, процентну надбавку за вислугу років, щомісячні додаткові види грошового забезпечення (надбавки, доплати, підвищення) та премії у розмірах, установлених законодавством.
Відповідно до частин першої, другої, четвертої статті 63 Закону №2262-ХІІ перерахунок раніше призначених пенсій військовослужбовцям, особам, які мають право на пенсію за цим Законом, та членам їх сімей у зв`язку із введенням в дію цього Закону провадиться за документами, що є у пенсійній справі, а також додатковими документами, поданими пенсіонерами на час перерахунку. Якщо пенсіонер згодом подасть додаткові документи, які дають право на подальше підвищення пенсії, то пенсія перераховується за нормами цього Закону. Усі призначені за цим Законом пенсії підлягають перерахунку у зв`язку з підвищенням грошового забезпечення відповідних категорій військовослужбовців, осіб, які мають право на пенсію за цим Законом, на умовах, у порядку та розмірах, передбачених Кабінетом Міністрів України.
Перерахунок пенсій у зв`язку із зміною розміру хоча б одного з видів грошового забезпечення відповідних категорій військовослужбовців, осіб, які мають право на такий перерахунок згідно з цим Законом, або у зв`язку із введенням для зазначених категорій осіб нових щомісячних додаткових видів грошового забезпечення (надбавок, доплат, підвищень) та премій у розмірах, встановлених законодавством, не проведений з вини органів Пенсійного фонду України та/або державних органів, які видають довідки для перерахунку пенсії, провадиться з дати виникнення права на нього без обмеження строком.
Постановою Кабінету Міністрів України від 30.08.2017 №704 «Про грошове забезпечення військовослужбовців, осіб рядового і начальницького складу та деяких інших осіб», яка набрала чинності 01.03.2018 (далі - Постанова №704), затверджено, зокрема, тарифну сітку розрядів і коефіцієнтів посадових окладів (додаток 1) та схему тарифних коефіцієнтів за військовим (спеціальним) званням (додаток 14).
Пунктом 2 Постанови №704 установлено, що грошове забезпечення військовослужбовців, осіб рядового і начальницького складу складається з посадового окладу, окладу за військовим (спеціальним) званням, щомісячних (підвищення посадового окладу, надбавки, доплати, винагороди, які мають постійний характер, премії) та одноразових додаткових видів грошового забезпечення.
Пунктом 4 Постанови №704 (у первинній редакції на дату прийняття) встановлено, що розміри посадових окладів, окладів за військовими (спеціальними) званнями військовослужбовців, осіб рядового та начальницького складу визначаються шляхом множення розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року (але не менше 50 відсотків розміру мінімальної заробітної плати, встановленого законом на 1 січня календарного року), на відповідний тарифний коефіцієнт згідно з додатками 1, 12, 13, 14.
21.02.2018 Кабінет Міністрів України прийняв постанову №103 «Про перерахунок пенсій особам, які звільнені з військової служби, та деяким іншим категоріям осіб» (далі - Постанова №103), пунктом 6 якої внесено зміни до постанов Кабінету Міністрів України, зокрема, пункт 4 Постанови №704 викладено в новій редакції, яка передбачала визначення розмірів посадових окладів та окладів за військовими (спеціальними) званнями шляхом множення розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня 2018 року, на відповідний тарифний коефіцієнт згідно з додатками 1, 12, 13 і 14.
Постановою Шостого апеляційного адміністративного суду від 29.01.2020 у справі №826/6453/18, яка набрала законної сили 29.01.2020, визнано протиправним та скасовано пункт 6 Постанови №103, яким, зокрема, вносились зміни до пункту 4 Постанови №704.
Таким чином, починаючи з 29.01.2020, втратила чинність редакція пункту 4 Постанови №704, що передбачала використання як розрахункової величини розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня 2018 року, та відновила свою дію первинна редакція пункту 4 Постанови №704, якою передбачено визначення посадових окладів і окладів за військовими (спеціальними) званнями шляхом множення розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року (але не менше 50 відсотків розміру мінімальної заробітної плати, встановленого законом на 1 січня календарного року), на відповідний тарифний коефіцієнт.
Суд зазначає, що Закон України від 05.10.2000 №2017-III «Про державні соціальні стандарти та державні соціальні гарантії» визначає правові засади формування та застосування державних соціальних стандартів і нормативів. Базовим державним соціальним стандартом є прожитковий мінімум, встановлений законом, на основі якого визначаються державні соціальні гарантії та стандарти (стаття 6 цього Закону). Прожитковий мінімум щороку затверджується Верховною Радою України в законі про Державний бюджет України на відповідний рік.
При цьому згідно із частиною другою статті 92 Конституції України виключно законами України встановлюються Державний бюджет України і бюджетна система України (пункт 1) та порядок встановлення державних стандартів (пункт 3).
Законодавець делегував Кабінету Міністрів України повноваження на встановлення умов, порядку та розміру перерахунку пенсій особам, звільненим з військової служби, та деяким іншим категоріям осіб. Водночас Кабінет Міністрів України не уповноважений та не вправі установлювати розрахункову величину для визначення посадових окладів із застосуванням прожиткового мінімуму для працездатних осіб, який не відповідає нормативно-правовому акту вищої юридичної сили.
Суд зазначає, що пунктом 8 Прикінцевих положень Закону України «Про Державний бюджет України на 2019 рік» від 23.11.2018 №2629-VIII було установлено, що у 2019 році для визначення посадових окладів, заробітної плати, грошового забезпечення працівників державних органів як розрахункова величина застосовується прожитковий мінімум для працездатних осіб, встановлений на 01.01.2018. Натомість Закон України «Про Державний бюджет України на 2026 рік» від 03.12.2025 №4695-ІХ таких застережень щодо застосування як розрахункової величини прожиткового мінімуму, встановленого на 01.01.2018, не містить. Приписами статті 7 зазначеного Закону встановлено, що станом на 01.01.2026 прожитковий мінімум для працездатних осіб становить 3328 гривень.
Відповідно до статті 7 КАС України суд вирішує справи відповідно до Конституції та законів України. У разі невідповідності правового акта Конституції України, закону України суд застосовує правовий акт, який має вищу юридичну силу. З огляду на наведене, з 01.01.2020 положення пункту 4 Постанови №704 в частині визначення розрахунковою величиною прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 01.01.2018, не відповідає правовим актам вищої юридичної сили, згідно з якими прожитковий мінімум як базовий державний стандарт був змінений законодавцем на відповідний рік, у тому числі для визначення грошового забезпечення працівників державних органів. Відтак до спірних правовідносин підлягає застосуванню пункт 4 Постанови №704 із використанням для визначення розміру посадового окладу та окладу за військовим (спеціальним) званням розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року (через його збільшення на відповідний рік).
Щодо порядку проведення перерахунку пенсії суд зазначає таке. Механізм проведення перерахунку пенсій, призначених відповідно до Закону №2262-ХІІ, визначений Порядком проведення перерахунку пенсій, призначених відповідно до Закону України «Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб», затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 13.02.2008 №45 (далі - Порядок №45).
Згідно з пунктом 23 Порядку подання та оформлення документів для призначення (перерахунку) пенсій відповідно до Закону №2262-ХІІ перерахунок раніше призначених пенсій проводиться органами, що призначають пенсії, в порядку, установленому статтею 63 Закону. Пенсіонери подають органам, що призначають пенсії, додаткові документи, які дають право на підвищення пенсії. Пунктом 24 цього Порядку встановлено, що про виникнення підстав для проведення перерахунку пенсій згідно зі статтею 63 Закону уповноважені структурні підрозділи зобов`язані у п`ятиденний строк після прийняття відповідного нормативно-правового акта, на підставі якого змінюється хоча б один з видів грошового забезпечення, повідомити про це орган, що призначає пенсії.
Системний аналіз наведених положень дозволяє дійти висновку, що підставою для вчинення дій, спрямованих на перерахунок раніше призначених пенсій, може бути як відповідна заява пенсіонера та додані до неї документи, так і рішення, прийняте Кабінетом Міністрів України, про що державні органи, визначені Порядком №45, повідомляють орган Пенсійного фонду України. Такий висновок узгоджується з правовою позицією, викладеною, зокрема, у постанові Верховного Суду України від 22.04.2014 у справі №21-484а13 та у постанові Верховного Суду від 10.10.2019 у справі №553/3619/16-а.
Суд наголошує, що у зв`язку зі зростанням прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, зокрема згідно із Законом України «Про Державний бюджет України на 2026 рік» №4695-ІХ, виникли підстави для перерахунку пенсій, призначених згідно із Законом №2262-ХІІ, виходячи з розміру складових грошового забезпечення, розрахованих згідно з Постановою №704 відповідно до вимог статей 43 і 63 Закону №2262-ХІІ, визначених шляхом множення розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року (але не менше 50 відсотків розміру мінімальної заробітної плати, встановленого законом на 1 січня календарного року), на відповідний тарифний коефіцієнт.
При цьому суд звертає увагу, що обмеження щодо застосування мінімальної заробітної плати як розрахункової величини жодним чином не впливає на спірні правовідносини, оскільки розрахунковою величиною для визначення посадових окладів є прожитковий мінімум для працездатних осіб, встановлений законом на 1 січня календарного року. Розмір мінімальної заробітної плати не є розрахунковою величиною для визначення посадових окладів, а застосовується з іншою метою - для визначення мінімальної величини, яка враховується як складова при визначенні розмірів посадових окладів та окладів за військовим (спеціальним) званням.
Доводи відповідача про те, що передумовою виникнення обов`язку зі складення довідки є виключно прийняття Кабінетом Міністрів України окремого рішення про підвищення грошового забезпечення, суд відхиляє. Як зазначено вище, підставою для перерахунку пенсії є зміна розміру хоча б одного з видів грошового забезпечення відповідних категорій військовослужбовців. Унаслідок зростання прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, який є розрахунковою величиною для визначення посадового окладу та окладу за військовим (спеціальним) званням, відбувається зміна розміру цих складових грошового забезпечення, що і є підставою для перерахунку. Отже, відсутність окремого рішення Кабінету Міністрів України не звільняє відповідача від обов`язку видати оновлену довідку та не може бути підставою для обмеження права позивача на перерахунок пенсії.
Разом з цим, до моменту отримання належної довідки від відповідача у пенсійного органу не виникає обов`язку з перерахунку пенсії позивача.
Відповідно до пункту 4 Порядку №45 перерахунок пенсії здійснюється на момент виникнення такого права і проводиться у строки, передбачені частинами другою і третьою статті 51 Закону. Згідно із частинами другою і третьою статті 51 Закону №2262-ХІІ перерахунок пенсій провадиться з першого числа місяця, що йде за місяцем, в якому настали обставини, що тягнуть за собою зміну розміру пенсії.
З урахуванням наведеного суд дійшов таких висновків щодо застосування норм права у спірних правовідносинах:
(1) з 01.01.2020 положення пункту 4 Постанови №704 в частині визначення розрахунковою величиною прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня 2018 року, не відповідає правовим актам вищої юридичної сили, згідно з якими прожитковий мінімум як базовий державний стандарт був змінений на відповідний рік, у тому числі як розрахункова величина для визначення посадових окладів, заробітної плати, грошового забезпечення працівників державних органів;
(2) у зв`язку зі зростанням прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, зокрема згідно із Законом України «Про Державний бюджет України на 2026 рік» від 03.12.2025 №4695-ІХ, у осіб з числа військовослужбовців виникло право на отримання довідки про розмір грошового забезпечення для перерахунку пенсії за формою, передбаченою додатком 2 до Порядку №45, з урахуванням оновлених даних про розмір посадового окладу та окладу за військовим (спеціальним) званням, які визначаються шляхом застосування пункту 4 Постанови №704 із використанням для їх визначення розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року;
(3) у позивача виникло право на отримання нової довідки для перерахунку призначеної пенсії з 01.02.2026.
Такі висновки суду узгоджуються з правовою позицією, викладеною Верховним Судом, зокрема, у постановах від 02.08.2022 у справі №440/6017/21, від 12.09.2022 у справі №500/1813/21, від 10.11.2022 у справі №120/648/22-а, від 10.01.2023 у справі №120/8682/21-а, а також з правовим висновком, викладеним Великою Палатою Верховного Суду у постанові від 23.05.2024 у справі №380/19324/23.
Крім того, у справі №380/19324/23 як зразковій Верховний Суд дійшов висновку, що надбавка за особливості проходження служби та премія у довідках про розмір грошового забезпечення зазначаються у середніх розмірах, що фактично виплачені за місяць, у якому виникло право на перерахунок пенсії за відповідною (аналогічною) посадою у тому державному органі, звідки особа звільнилась на пенсію. Підхід щодо зазначення у таких довідках різних відсоткових показників надбавки за особливості проходження служби та премії особам, які проходять службу (у розмірах фактично виплачених сум), та пенсіонерам (у гарантованих мінімальних розмірах) визнано таким, що не ґрунтується на нормі закону.
За таких обставин дії відповідача, які полягають у відмові виготовити та надати до Головного управління Пенсійного фонду України у Львівській області довідку про розмір грошового забезпечення позивача станом на 01 січня 2026 року у відповідності до вимог статей 43 і 63 Закону №2262-ХІІ з врахуванням положень Постанови №704 із зазначенням відомостей про розміри посадового окладу, окладу за військове (спеціальне) звання, процентної надбавки за вислугу років, щомісячних додаткових видів грошового забезпечення та премії, визначених шляхом множення розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня 2026 року, на відповідний тарифний коефіцієнт, для проведення перерахунку з 01 лютого 2026 року розміру пенсії, - є протиправними.
З урахуванням наведеного суд вважає за необхідне зобов`язати відповідача підготувати та надати до Головного управління Пенсійного фонду України у Львівській області довідку про розмір грошового забезпечення позивача станом на 01 січня 2026 року у відповідності до вимог статей 43 і 63 Закону №2262-ХІІ з врахуванням положень Постанови №704 із зазначенням відомостей про розміри посадового окладу, окладу за військове (спеціальне) звання, процентної надбавки за вислугу років, щомісячних додаткових видів грошового забезпечення та премії, визначених шляхом множення розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня 2026 року, на відповідний тарифний коефіцієнт, для проведення перерахунку з 01 лютого 2026 року розміру пенсії.
Водночас щодо вимоги позивача про зобов`язання відповідача зазначити у новій довідці конкретні відсоткові розміри складових грошового забезпечення, а саме надбавку за особливості проходження служби - 50% та премію - 290%, суд зазначає, що судовому захисту підлягають лише порушені, не визнані або оспорювані права; відповідне порушення має мати місце на момент розгляду справи судом, адже судовими актами не можуть регулюватись відносини на майбутнє. Оцінка конкретних відсоткових розмірів щомісячних додаткових видів грошового забезпечення та премії, які будуть включені у довідку про розмір грошового забезпечення позивача станом на 01.01.2026, може бути надана лише після видачі відповідної довідки. Таким чином, зазначені позовні вимоги заявлені позивачем передчасно, у зв`язку з чим у задоволенні позову в цій частині належить відмовити.
Відповідно до частин першої, другої статті 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.
Згідно з частиною першою статті 90 КАС України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні.
Отже, виходячи із заявлених позовних вимог, системного аналізу положень чинного законодавства України та доказів, зібраних у справі, суд дійшов висновку, що позовні вимоги підлягають частковому задоволенню.
Оскільки позивача звільнено від сплати судового збору за подання цього позову, доказів понесення інших судових витрат останнім не надано, то такі, в силу приписів статті 139 КАС України, розподілу не підлягають.
Керуючись ст. ст. 2, 8-10, 14, 72-79, 90, 139, 241-246, 250 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -
в и р і ш и в:

адміністративний позов задовольнити частково.
Визнати протиправними дії Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Львівській області, які полягають у відмові виготовити та надати до Головного управління Пенсійного фонду України у Львівській області довідку про розмір грошового забезпечення ОСОБА_1 станом на 01 січня 2026 року у відповідності до вимог статей 43 і 63 Закону України від 09.04.1992 №2262-XII «Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб» з врахуванням положень постанови Кабінету Міністрів України від 30.08.2017 №704 «Про грошове забезпечення військовослужбовців, осіб рядового і начальницького складу та деяких інших осіб» із зазначенням відомостей про розміри посадового окладу, окладу за військове (спеціальне) звання, а також процентної надбавки за вислугу років, щомісячних додаткових видів грошового забезпечення та премії, визначених шляхом множення розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня 2026 року, на відповідний тарифний коефіцієнт, для проведення перерахунку з 01 лютого 2026 року розміру пенсії.
Зобов`язати Головне управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Львівській області (ЄДРПОУ 38627339) підготувати та надати до Головного управління Пенсійного фонду України у Львівській області довідку про розмір грошового забезпечення ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 ) станом на 01 січня 2026 року у відповідності до вимог статей 43 і 63 Закону України від 09.04.1992 №2262-XII «Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб» з врахуванням положень постанови Кабінету Міністрів України від 30.08.2017 №704 «Про грошове забезпечення військовослужбовців, осіб рядового і начальницького складу та деяких інших осіб» із зазначенням відомостей про розміри посадового окладу, окладу за військове (спеціальне) звання, а також процентної надбавки за вислугу років, щомісячних додаткових видів грошового забезпечення та премії, визначених шляхом множення розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня 2026 року, на відповідний тарифний коефіцієнт, для проведення перерахунку з 01 лютого 2026 року розміру пенсії.
У задоволенні решти позовних вимог відмовити.
Судові витрати розподілу не підлягають.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.
У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.
Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення до Восьмого апеляційного адміністративного суду з урахуванням гарантій, встановлених пунктом 3 розділу VI «Прикінцеві положення» Кодексу адміністративного судочинства України.

Суддя  Желік О.М.