ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД  РІШЕННЯ ІМЕНЕМ УКРАЇНИ	

20 травня 2026 року 	Справа № 160/1862/26 	

Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі судді Дєєва М.В., розглянувши в порядку письмового провадження адміністративну справу 
за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «ПОВЕР ПРО»
до Головного управління ДПС у Дніпропетровській області
про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення, 
ВСТАНОВИВ:
27.01.2026 року через систему «Електронний суд» до Дніпропетровського окружного адміністративного суду надійшов адміністративний позов Товариства з обмеженою відповідальністю «ПОВЕР ПРО» до Головного управління ДПС у Дніпропетровській області, в якому позивач просить:
- визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення від 03.09.2025 року № 0493790712.
В обґрунтування позовних вимог позивач зазначив, що відповідачем було проведено документальну позапланову виїзну перевірку Товариства з обмеженою відповідальністю «ПОВЕР ПРО» з метою дотримання вимог валютного законодавства при здійсненні зовнішньоекономічних операцій по контракту від 09.07.2024 року №BZHT/POWER-2024 за період з 09.07.2024 року по 18.07.2025 року, за результатами якої складено акт перевірки №3349/04-36-07-12/41592186 від 30.07.2025 року, на підставі висновків акту було винесено оскаржуване податкове повідомлення-рішення від 03.09.2025 року № 0493790712, яким нараховано пеню за порушення термінів розрахунку у сфері ЗЕД у розмірі 236321,83 грн. Позивач вважає, що вказане податкове повідомлення-рішення є неправомірним та підлягає скасуванню, оскільки не відповідає чинному законодавству та прийняте на підставі хибних висновків, до яких дійшов відповідач в ході проведення перевірки та була дія форс-мажорних обставин. З огляду на вищевикладене, позивач просив суд позовні вимоги задовольнити.
29.01.2026 року ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду залишено позов без руху через невідповідність вимогам ст. ст.160, 161 КАС України та встановлено позивачу строк для усунення недоліків.
На виконання вимог ухвали від 29.01.2026 року позивач усунув недоліки позовної заяви у встановлений судом строк.
09.02.2026 року ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду було відкрито спрощене позовне провадження без виклику сторін.
27.02.2026 року від Головного управління ДПС у Дніпропетровській області надійшов відзив на позовну заяву, відповідно до якого вказано, що відповідачем була проведена перевірка позивача в ході якої встановлені порушення вимог діючого законодавства. За наслідками встановлених порушень відповідачем складено акт перевірки та винесено оскаржуване податкове повідомлення-рішення. Лист ТПП України не є сертифікатом, що засвідчує настання форс-мажорних обставин (обставин непереборної сили). Війна є форс-мажорною обставиною в силу закону. Однак це правило не діє автоматично для всіх контрактів на всій території України. Для того, щоб війна була визнана форс-мажором для договору, необхідно довести причинно-наслідковий зв`язок між війною та об`єктивною неможливістю виконати конкретний обов`язок за договором. Відповідач вважає податкове повідомлення-рішення правомірним, та таким, що винесено відповідно до вимог діючого законодавства, у зв`язку з чим, підстави для його скасування відсутні. 
20.05.2026 року ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду продовжено строк розгляду справу.
Розглянувши подані документи і матеріали, з`ясувавши фактичні обставини справи, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд вважає позовні вимоги такими, що не підлягають задоволенню, з наступних підстав.
З матеріалів справи вбачається, що Головним управління ДПС у Дніпропетровській області було проведено документальну позапланову виїзну перевірку Товариства з обмеженою відповідальністю «ПОВЕР ПРО» з метою дотримання вимог валютного законодавства при здійсненні зовнішньоекономічних операцій по контракту від 09.07.2024 року №BZHT/POWER-2024 за період з 09.07.2024 року по 18.07.2025 року, за результатами якої складено акт перевірки №3349/04-36-07-12/41592186 від 30.07.2025 року (далі – акт).
Відповідно до висновків акту перевірки зазначено, що документальною позаплановою виїзною перевіркою ТОВ «ПОВЕР ПРО» з питань дотримання вимог валютного законодавства України встановлено порушення ч.3 ст.13 Закону України «Про валюту і валютні операції» від 21.06.2018 №2473-VІІІ (зі змінами та доповненнями) при виконанні умов зовнішньоекономічного контракту від 09.07.2024 року №BZHT/POWER-2024, в результаті чого згідно ч.5 ст.13 Закону України «Про валюту і валютні операції» нараховується пеня за порушення термінів розрахунків у сфері ЗЕД.
На підставі висновків акту №3349/04-36-07-12/41592186 від 30.07.2025 року Головним управлінням ДПС у Дніпропетровській області було винесено оскаржуване податкове повідомлення-рішення від 03.09.2025 року № 0493790712, яким нараховано пеню за порушення термінів розрахунку у сфері ЗЕД у розмірі 236321,83 грн. 
Позивач вважає, що вказане податкове повідомлення-рішення є неправомірним та підлягає скасуванню, що і стало підставою для звернення із цим адміністративним позовом до суду. 
Надаючи оцінку спірним правовідносинам, суд зазначає наступне.
Згідно із статтею 67 Конституції України кожен зобов`язаний сплачувати податки і збори в порядку і розмірах, встановлених законом.
Стаття 68 Конституції України встановлює, що кожен зобов`язаний неухильно додержуватися Конституції України, законів України.
Пунктом 75.1 статті 75 ПК України передбачено, що контролюючі органи мають право проводити камеральні, документальні (планові або позапланові; виїзні або невиїзні) та фактичні перевірки.
Камеральні та документальні перевірки проводяться контролюючими органами в межах їх повноважень виключно у випадках та у порядку, встановлених цим Кодексом, а фактичні перевірки - цим Кодексом та іншими законами України, контроль за дотриманням яких покладено на контролюючі органи.
Види документальних перевірок, порядок планування, проведення та оформлення їх результатів, що проводяться контролюючим органом, визначеним підпунктом 41.1.2 пункту 41.1 статті 41 цього Кодексу, встановлюються Митним кодексом України.
Документальна позапланова перевірка не передбачається у плані роботи
контролюючого органу і проводиться за наявності хоча б однієї з підстав, визначених цим 
Щодо порушень встановлених під час перевірки.
Згідно Інструкції про порядок валютного нагляду банків за дотриманням резидентами граничних строків розрахунків за операціями з експорту та імпорту товарів, затвердженої постановою Правління НБУ від 02.01.2019 №7, на виконання статей 12 і 13 Закону України «Про валюту і валютні операції» від 21.06.2018 №2473- VIII ГУ ДПС у Дніпропетровській області отримано податкову інформацію від Національного банку України від 18.02.2025 №25-0009/12372 щодо факту порушень ТОВ «ПОВЕР ПРО» (код за ЄДРПОУ 41592186) норм валютного законодавства України при виконанні умов зовнішньоекономічного контракту від 09.07.2024 №BZHT/POWER-2024.
Позивач заперечує проти висновків акту перевірки, які вважає необґрунтованими та помилковими, а ППР - неправомірним, обґрунтовуючи свою позицію: - наявністю форс-мажорних обставин, з посиланням на лист Торгово-промислової палати України від 28.02.2022 року № 2024/02.0-7.1;
Відповідно до частини 6 статті 13 Закону № 2473, у разі якщо виконання договору за операціями з імпорту товарів зупиняється у зв`язку з виникненням форс-мажорних обставин, перебіг строку розрахунків, установленого НБУ, та нарахування пені відповідно до частини п`ятої цієї статті зупиняється на весь період дії форс-мажорних обставин та поновлюється з дня, наступного за днем закінчення дії таких обставин. Підтвердженням виникнення та закінчення дії форс-мажорних обставин є відповідна довідка уповноваженої організації (органу) країни розташування сторони зовнішньоекономічного договору (контракту) або третьої країни відповідно до умов цього договору (контракту).
Тобто, одна із сторін договору повинна довести, що наявні обставини (введення воєнного стану чи початку бойових дій) мають відношення до конкретного господарського зобов`язання та унеможливлюють після постачання товару або здійснення авансового платежу отримати резидентами валютної виручки або поставку їм імпортного товару на невизначений строк, а також з метою не нарахування пені за порушення граничних строків розрахунків у період дії форс-мажорних обставин необхідно засвідчити даний факт відповідною довідкою уповноваженої організації (органу) країни нерезидента та/або сертифікатом Торгово-промислової палити України.
Пунктом 6 Регламенту засвідчення Торгово-промисловою палатою України (далі – ТПП) та регіональними торгово-промисловими палатами форс-мажорних обставин (обставин непереборної сили), затвердженого Рішенням Президії ТПП України 18 грудня 2014 року № 44(5) (далі - Регламент ТПП) визначено, що підставою для засвідчення форс-мажорних обставин є наявність однієї або більше форс-мажорних обставин (обставин непереборної сили), перелічених у ст. 141 Закону України «Про торгово-промислові палати в Україні», а також визначених сторонами за договором, законодавчими, відомчими та/чи іншими нормативними актами, які вплинули на зобов`язання таким чином, що унеможливили його виконання у термін, передбачений відповідним договором, законодавчими та/чи іншими нормативними актами.
Згідно з Регламентом ТПП, форс-мажорні обставини (обставини непереборної сили) засвідчуються за зверненням суб`єктів господарської діяльності по кожному окремому договору, виконання якого настало згідно з умовами договору i виконання якого стало неможливим через наявність зазначених обставин, шляхом видачу сертифікату ТПП України або регіональною торгово-промисловою палатою згідно з чинним законодавством та Регламентом.
ТПП України веде єдиний Реєстр сертифікатів, виданих ТПП України та регіональними ТПП (Реєстр сертифікатів), про засвідчення форс-мажорних обставин (обставин непереборної сили) та Реєстр уповноважених осіб.
При цьому, Торгово-промислова палата України листом від 28.02.2022 №2024/02.0-7.1 засвідчила форс-мажорні обставини (обставини непереборної сили): військову агресію російської федерації проти України, що стало підставою введення воєнного стану з 24 лютого 2022 року строком на 30 діб, відповідно до Указу Президента України від 24.02.2022 «Про введення воєнного стану в Україні».
Тобто ТПП України листом повідомила «всіх кого це стосується» про те, що з 24 лютого 2022 року зазначені обставини є надзвичайними, невідворотними та об`єктивними обставинами для суб`єктів господарської діяльності України. Але Регламентом ТПП лист не визначено таким документом як сертифікат, що засвідчує настання форс-мажорних обставин (обставин непереборної сили), виданий ТПП України або регіональною торгово-промисловою палатою згідно з чинним законодавством, умовами договору (контракту, угоди тощо) та цим Регламентом.
Таким чином, лист ТПП України не є сертифікатом, що засвідчує настання форс-мажорних обставин (обставин непереборної сили).
Війна є форс-мажорною обставиною в силу закону. Однак це правило не діє автоматично для всіх контрактів на всій території України. Для того, щоб
війна була визнана форс-мажором для договору, необхідно довести причинно-наслідковий зв`язок між війною та об`єктивною неможливістю виконати конкретний обов`язок за договором.
Враховуючи викладене вище, вимоги Закону № 2473 і Регламенту ТПП, а також початок бойових дій на території України, для можливого звільнення платників податків від відповідальності за порушення граничних строків розрахунків, встановлених НБУ, обґрунтування неможливості виконання зовнішньоекономічного контракту, засвідчується ТПП України сертифікатом про наявність форс-мажорних обставин із зазначенням періоду дії таких обставин.
У постанові Верховного Суду від 30.11.2021 у справі № 913/785/17 визначено, що форс-мажорні обставини не мають преюдиційного характеру, і при їх виникненні сторона, яка посилається на них як на підставу неможливості виконання зобов`язання, повинна довести наявність таких обставин не тільки самих по собі, але й те, що ці обставини були форс-мажорними саме для даного конкретного випадку виконання господарського зобов`язання; - доведення наявності непереборної сили покладається на особу, яка порушила зобов`язання. Саме вона має подавати відповідні докази в разі виникнення спору.
Отже, просто існування таких обставин не є форс-мажором. Така обставина стане форс-мажорною лише у випадку якщо особа доведе неможливість виконання зобов`язань передбачених умовами договору саме через неї. Потрібно довести причинно-наслідковий зв`язок між зобов`язаннями, які сторона не може виконати та обставинами (результатом) на які сторона посилається як на підставу неможливості виконати зобов`язання.
Таким чином, неможливість виконання зобов`язання через форс-мажорні обставини не доведено та не підтверджено позивачем відповідними сертифікатами уповноважених органів.
З урахуванням викладеного, висновок в акті перевірки ГУ ДПС у про відсутність підтвердження форс-мажорних обставини за укладеними договорами узгоджується з приписами частини 6 статті 13 Закону № 2473.
Перевіркою дотримання вимог валютного законодавства України при виконанні умов зовнішньоекономічного контракту від 09.07.2024 №BZHT/POWER2024 за період діяльності з 09.07.2024 року по 18.07.2025, згідно із наданими документами, встановлено наступне.
Контракт від 09.07.2024 №BZHT/POWER-2024, укладений між компанією «Beijing Zhongtian Huitong Technology Co., Ltd.», Китай (далі – «Продавець») в особі директора Сюй Ганьюн, що діє на підставі Статуту, та ТОВ «ПОВЕР ПРО», Україна (далі – «Покупець»), в особі директора Ігоря Скалицького, що діє на підставі Статуту.
На виконання договірних зобов`язань по контракту від 09.07.2024 №BZHT/POWER-2024 в перевіряємому періоді ТОВ «ПОВЕР ПРО» було перераховано з валютного рахунку № НОМЕР_1 , відкритого в ПАТ «БАНК ВОСТОК» (код банку 307123), на рахунок нерезидента Beijing Zhongtian Huitong Technology Co., Ltd. (Китай) валютні кошти на загальну суму 41 270,00 дол.США (екв. 1 715 800,25 грн.), що підтверджено:
- платіжною інструкцією в іноземній валюті від 12.05.2024 №2 на суму 16 508,00 дол.США (екв. 677 544,45 грн.). Валютна операція проведена банком 15.07.2024. Граничний строк надходження товарів - 10.01.2025;
- платіжною інструкцією в іноземній валюті від 30.01.2025 №15 на суму 24 762,00 дол.США (екв. 1 038 255,80 грн.). Валютна операція проведена банком 30.01.2025. Граничний строк надходження товарів - 28.07.2025;
Граничні строки становлять 180 календарних днів за операціями з експорту та імпорту товарів здійснених з 05.04.2022 відповідно до ч.3 ст.13 Закону України «Про валюту і валютні операції» від 21.06.2018 №2473-VIII (зі змінами та доповненнями), п.142 Постанова НБУ «Про роботу банківської системи в період запровадження воєнного стану» від 24.02.2022 №18 (зі змінами та доповненнями).
Згідно міжнародної транспортної накладної СМR №0022013 від 30.04.2025 товар перетнув митний кордон України 03.05.2025, що підтверджує відтиск штампу Державної митної служби України.
Імпортний товар, в рамках виконання контракту від 09.07.2024 №BZHT/POWER-2024, ТОВ «ПОВЕР ПРО» отримано на загальну суму 40 592,00 дол.США (екв. 1 686 475,82 грн.) згідно ВМД типу ІМ 40 ДЕ від 12.05.2025 №25UA110130009608U0 та №25UA110130009368U5.
Бухгалтерський облік виконання умов зовнішньоекономічного контракту від 09.07.2024 №BZHT/POWER-2024 до перевірки не надано.
Детальна інформація про виконання зовнішньоекономічного контракту від 09.07.2024 №BZHT/POWER-2024 наведена у додатку 1 до акта перевірки, де зазначено відомості про виконання зовнішньоекономічного контракту у вартісному виразі, як у валютному, так і у гривневому еквіваленті, вказані митні декларації, дати платіжних документів, зафіксовано сальдо розрахунків на початок та кінець перевіряємого періоду.
Згідно статті 1 «Визначення термінів» розділу І Закону України «Про зовнішньоекономічну діяльність» від 16.04.1991 №959-XII зі змінами та доповненнями (далі - Закон України від 16.04.1991 №959-XII) нижченаведені терміни вживаються в такому значенні:
імпорт (імпорт товарів) - купівля (у тому числі з оплатою в негрошовій формі) українськими суб`єктами зовнішньоекономічної діяльності в іноземних суб`єктів господарської діяльності товарів з ввезенням або без ввезення цих товарів на територію України, включаючи купівлю товарів, призначених для власного споживання установами та організаціями України, розташованими за її межами; момент здійснення імпорту (експорту) – момент перетину товаром митного кордону України або переходу права власності на зазначений товар, що імпортується чи експортується, від продавця до покупця.
Відповідно до пп.2 п.7 розділу ІІ Інструкції про порядок валютного нагляду банків за дотриманням резидентами граничних строків розрахунків за операціями з експорту та імпорту товарів, затвердженої постановою Правління НБУ від 02.01.2019 №7 зі змінами та доповненнями (далі – Інструкція по постанові НБУ від 02.01.2019 №7) банк розпочинає відлік установлених Національним банком граничних строків розрахунків з дати здійснення платежу (списання коштів з рахунку клієнта), а в разі застосування розрахунків у формі документарного акредитива – здійснення банком платежу на користь нерезидента (списання коштів з рахунку банку) – за операціями з імпорту товарів.
Датою здійснення платежу на користь нерезидента – постачальника товару вважається дата здійснення банком платежу на користь нерезидента – постачальника товару, якщо оплата зобов`язань резидента за операцією з імпорту товару здійснюється за рахунок коштів, отриманих від банку на підставі кредитного договору без зарахування цих коштів на поточний рахунок такого резидента в банку.
У відповідності з абз.1 ч.1 ст.13 Закону України «Про валюту і валютні операції» від 21.06.2018 №2473-VIII зі змінами та доповненнями (далі - Закон України від 21.06.2018 №2473-VIII) Національний банк України має право встановлювати граничні строки розрахунків за операціями з експорту та імпорту товарів.
Згідно ч.3 ст.13 Закону України від 21.06.2018 №2473-VIII у разі встановлення Національним банком України граничного строку розрахунків за операціями резидентів з імпорту товарів їх поставка має здійснюватися у строки, зазначені в договорах, але не пізніше встановленого Національним банком України граничного строку розрахунків з дня здійснення авансового платежу (попередньої оплати).
Відповідно до п.142 Постанови Правління НБУ «Про роботу банківської системи в період запровадження воєнного стану» від 24.02.2022 №18 зі змінами та доповненнями визначено, що у період запровадження воєнного стану граничні строки за операціями з експорту та імпорту товарів становлять 180 календарних днів та застосовуються до операцій, здійснених з 05.04.2022.
Згідно з п.9 розділу ІІІ Інструкції по Постанові НБУ від 02.01.2019 №7 банк завершує здійснення валютного нагляду за дотриманням резидентами граничних строків розрахунків: 
- якщо сума незавершених розрахунків за операцією з експорту, імпорту товарів не перевищує незначної суми. У разі здійснення розрахунків за експорт, імпорт товарів в іноземній валюті сума незавершених розрахунків за операцією з експорту, імпорту товарів визначається за офіційним курсом гривні до іноземних валют, установленим Національним банком на дату останньої події за відповідною операцією (остання дата платежу/надходження грошових коштів, дата поставки товару, дата зарахування зустрічних однорідних вимог);
- у разі імпорту продукції, яка ввозиться в Україну, – після отримання інформації з реєстру МД про здійснення поставки за імпортною операцією з оформленням МД типу IM-40 «Імпорт», IM-41 «Реімпорт», ІМ-51 «Переробка на митній території», IM-72 «Безмитна торгівля», IM-75 «Відмова на користь держави», IM-76 «Знищення або руйнування» (якщо продукція згідно із законодавством України підлягає митному оформленню) або після пред`явлення резидентом документа (крім МД), який використовується для митного оформлення продукції (якщо на продукцію, що імпортується, згідно із законодавством України не оформляється МД).
Згідно з п.9 розділу ІІІ Інструкції по Постанові НБУ від 02.01.2019 №7 банк завершує здійснення валютного нагляду за дотриманням резидентами граничних строків розрахунків:
- якщо сума незавершених розрахунків за операцією з експорту, імпорту товарів не перевищує незначної суми. У разі здійснення розрахунків за експорт, імпорт товарів в іноземній валюті сума незавершених розрахунків за операцією з експорту, імпорту товарів визначається за офіційним курсом гривні до іноземних валют, установленим Національним банком на дату останньої події за відповідною операцією (остання дата платежу/надходження грошових коштів, дата поставки товару, дата зарахування зустрічних однорідних вимог);
- у разі імпорту продукції, яка ввозиться в Україну, – після отримання інформації з реєстру МД про здійснення поставки за імпортною операцією з оформленням МД типу IM-40 «Імпорт», IM-41 «Реімпорт», ІМ-51 «Переробка на митній території», IM-72 «Безмитна торгівля», IM-75 «Відмова на користь держави», IM-76 «Знищення або руйнування» (якщо продукція згідно із законодавством України підлягає митному оформленню) або після пред`явлення резидентом документа (крім МД), який використовується для митного оформлення продукції (якщо на продукцію, що імпортується, згідно із законодавством України не оформляється МД).
Як передбачено абз.38 ст.1 розділу І Закону України від 16.04.1991 №959-XII момент здійснення імпорту (експорту) – момент перетину товаром митного кордону України або переходу права власності на зазначений товар, що імпортується чи експортується, від продавця до покупця.
Згідно з ст.10 Митного кодексу України від 13.03.2021 №4495-VI зі змінами та доповненнями межі митної території України є митним кордоном України. Митний кордон України збігається з державним кордоном України, крім меж штучних островів, установок і споруд, створених у виключній (морській) економічній зоні України, на які поширюється виключна юрисдикція України. Межі території зазначених островів, установок і споруд становлять митний кордон України.
Момент здійснення імпорту є момент перетину товаром митного кордону України. Поняття перетину товаром митного кордону України збігається із переміщенням товару через митний кордон України – ввезенням товару в Україну, підставою для якого в режимі імпорту є наявність на товар товаросупровідного документу, на якому проставляється відбиток штампу «Під митним контролем» з відповідною датою, та який підтверджує факт і дату перетину товаром митного кордону.
Так, в рамках виконання умов зовнішньоекономічного контракту від 09.07.2024 №BZHT/POWER-2024 встановлено, що під валютну передплату в сумі 16 508,00 дол.США, проведену банком 15.07.2024 з граничним строком надходження товарів - 10.01.2025, товар фактично перетнув митний кордон України 03.05.2025, що підтверджено відтиском штампу Державної митної служби України на СМR №0022013 від 30.04.2025, в результаті чого порушено строки передбачені ч.3 ст.13 Закону від 21.06.2018 №2473-VIII, п.1 Постанови Правління НБУ «Про встановлення винятків та (або) особливостей запровадження граничних строків розрахунків за операціями з експорту та імпорту товарів і внесення змін до деяких нормативно-правових актів» від 14.05.2019 №67 зі змінами та доповненнями, протерміновано 113 днів.
Як передбачено ч.5 ст.13 Закону України від 21.06.2018 №2473-VIII порушення резидентами строку розрахунків, встановленого згідно із цією статтею, тягне за собою нарахування пені за кожний день прострочення в розмірі 0,3 відсотка суми неодержаних грошових коштів за договором (вартості недопоставленого товару) у національній валюті (у разі здійснення розрахунків за зовнішньоекономічним договором (контрактом) у національній валюті) або в іноземній валюті, перерахованій у національну валюту за курсом Національного банку України, встановленим на день виникнення заборгованості. Загальний розмір нарахованої пені не може перевищувати суми неодержаних грошових коштів за договором (вартості недопоставленого товару).
Відповідно ч.6 ст.13 Закону України від 21.06.2018 №2473-VIII у разі якщо виконання договору, передбаченого частинами другою або третьою цієї статті, зупиняється у зв`язку з виникненням форс-мажорних обставин, перебіг строку розрахунків, установленого згідно з частиною першою цієї статті, та нарахування пені відповідно до частини п`ятої цієї статті зупиняється на весь період дії форс-мажорних обставин та поновлюється з дня, наступного за днем закінчення дії таких обставин.
Підтвердженням виникнення та закінчення дії форс-мажорних обставин є відповідна довідка уповноваженої організації (органу) країни розташування сторони зовнішньоекономічного договору (контракту) або третьої країни відповідно до умов цього договору (контракту).
До перевірки ТОВ «ПОВЕР ПРО» не надано документального підтвердження несвоєчасного виконання умов зовнішньоекономічного контракту від 09.07.2024 №BZHT/POWER-2024 через дію форс-мажорних обставин.
Згідно ч.7 ст.13 Закону України від 21.06.2018 №2473-VIII у разі прийняття до розгляду судом, міжнародним комерційним арбітражем позовної заяви резидента про стягнення з нерезидента заборгованості, що виникла внаслідок недотримання нерезидентом строку, передбаченого зовнішньоекономічним договором (контрактом), або прийняття до провадження уповноваженим органом відповідної країни документа про стягнення такої заборгованості з боржника-нерезидента на користь резидента в позасудовому (досудовому) примусовому порядку строк, встановлений відповідно до цієї статті, зупиняється з дня прийняття до розгляду такої заяви (прийняття до провадження відповідного документа) і пеня за порушення строку в цей період не нараховується.
У разі ухвалення судом, міжнародним комерційним арбітражем рішення про відмову в позові повністю чи частково в частині майнових вимог або про відмову у відкритті провадження у справі чи про залишення позову без розгляду, а також у разі визнання документа про стягнення заборгованості з боржника-нерезидента таким, що не підлягає виконанню, недійсним, незаконним тощо та (або) закриття (припинення) провадження без зарахування грошових коштів на рахунки резидентів у банках України за таким документом строк, встановлений відповідно до цієї статті, поновлюється і пеня за його порушення нараховується за кожний день прострочення, включаючи період, на який цей строк було зупинено.
У разі ухвалення судом, міжнародним комерційним арбітражем рішення про задоволення позову сплаті підлягає лише пеня, нарахована до дня прийняття позовної заяви до розгляду судом, міжнародним комерційним арбітражем.
До перевірки ТОВ «ПОВЕР ПРО» документи, підтверджуючі здійснення претензійної роботи у відповідності з ч.7 ст.13 Закону України від 21.06.2018 №2473-VIII, не надавались.
Висновки Міністерства економіки України щодо продовження граничних строків розрахунків за окремими операціями з експорту та імпорту товарів, встановлених Національним банком України, по ТОВ «ПОВЕР ПРО» не надходили відповідно до ч.4 ст.13 Закону України від 21.06.2018 №2473-VIII.
Враховуючи вищевикладене, перевіркою встановлено порушення ТОВ «ПОВЕР ПРО» ч.3 ст.13 Закону України від 21.06.2018 №2473-VIII при виконанні умов зовнішньоекономічного контракту від 09.07.2024 №BZHT/POWER-2024, укладеного з нерезидентом Beijing Zhongtian Huitong Technology Co., Ltd. (Китай), в частині несвоєчасного надходження товару, за що у відповідності з ч.5 ст.13 Закону України від 21.06.2018 №2473-VIII нараховується пеня за порушення термінів розрахунків у сфері ЗЕД.
Розрахунок пені наведено у додатку 2 до акта перевірки.
Враховуючи вищевикладене, ГУ ДПС у Дніпропетровській області щодо винесення оскаржуваного податкового повідомлення – рішення форми «С» від 30.09.2025 року №0493790712 про застосування штрафних санкцій та/або пені за порушення строку розрахунку у сфері зовнішньоекономічної діяльності на суму 236 621,83 грн діяло лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Згідно з ч. 2 ст. 19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Відповідно до ч.1 ст.77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.
В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.
З огляду на вищевикладене, суд дійшов висновку про відмову у задоволенні адміністративного позову.
У зв`язку з відмовою в задоволенні позовних вимог, питання щодо розподілу судових витрат відповідно до вимог ст. 139 КАС України, не вирішується.
Керуючись ст.ст. 241-246, 250 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, 

УХВАЛИВ:
У задоволенні адміністративного позов Товариства з обмеженою відповідальністю «ПОВЕР ПРО» (51250, Україна, Дніпропетровська область, Новомосковський район, селище міського типу Губиниха, вулиця Берегового, 35С, код ЄДРПОУ 41592186) до Головного управління ДПС у Дніпропетровській області (49005, м. Дніпро, вул.Сімферопольська, 17-А, код ЄДРПОУ 44118658) про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення – відмовити. 
Рішення суду набирає законної сили відповідно до ст.255 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржено в порядку та у строки, встановлені ст. ст.295, 297 Кодексу адміністративного судочинства України.

Суддя М.В. Дєєв