УКРАЇНА 
Житомирський апеляційний суд 

Справа №279/1568/23 Головуючий у 1-й інст. Вачко В. І. 
Категорія 49  Доповідач Коломієць О. С. 

ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
27 квітня 2026 року Житомирський апеляційний суд у складі:
головуючого судді Коломієць О.С.
суддів Талько О.Б., Григорусь Н.Й.
з участю секретаря
судового засідання Драч Т.А.
розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Житомирі цивільну справу №279/1568/23 за позовом ОСОБА_1 , яка діє в інтересах неповнолітньої ОСОБА_2 , до Товариства з обмеженою відповідальністю «Коростенський завод МДФ», Товариства з обмеженою відповідальністю «Українська холдингова лісопильна компанія» про стягнення моральної шкоди, завданої внаслідок порушення права дитини на безпечне для життя і здоров`я довкілля, на безпечні і здорові умови проживання 
за апеляційною скаргою ОСОБА_1 , яка діє в інтересах неповнолітньої ОСОБА_2 
на рішення  Овруцького районного суду Житомирської області від 04 квітня 2025 року, ухвалене під головуванням судді Вачко В.І.
встановив:
У березні 2023 року ОСОБА_1 , яка діє в інтересах неповнолітньої ОСОБА_2 ,звернулася до суду із даним позовом, в якому просила стягнути з ТОВ «Коростенський завод МДФ» на користь ОСОБА_1 , яка діє в інтересах та на захист прав дитини: ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , 100 000,00 грн в якості відшкодування моральної шкоди, завданої порушенням її права на безпечне для життя і здоров`я довкілля, на безпечні і здорові умови проживання; стягнути з ТОВ «Українська холдингова лісопильна компанія» на користь ОСОБА_1 , яка діє в інтересах та на захист прав дитини: ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , 150 000,00 грн в якості відшкодування моральної шкоди, завданої порушенням її права на безпечне для життя і здоров`я довкілля, на безпечні і здорові умови проживання. 
На обґрунтування позовних вимог вказувала, що проживає разом із своєю малолітньою дитиною ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , та своїми батьками ОСОБА_3 та ОСОБА_4 по АДРЕСА_1 . Вкрай близько біля житлового будинку за їх місцем проживання побудовані та здійснюють свою діяльність відповідачі. Протягом всього часу від дня відкриття цих підприємств зазначеними суб`єктами господарювання грубо порушується право її дитини та сім`ї на безпечне для життя і здоров`я довкілля, на безпечні та здорові умови проживання, створюється ризик та загроза життю та здоров`я, ризик виникнення найнебезпечніших хвороб, які в подальшому можуть призвести до смерті. Дитина зазнавала шкоди від діяльності даних заводів, ще до її народження, перебуваючи в утробі матері, яка під час виношування дитини фактично постійно проживала за адресою: АДРЕСА_1 .
Зазначала, що експертизою Київського науково-дослідного інституту судових експертиз було підтверджено той факт, що дані заводи проводять господарську діяльність, яка є реально шкідливою, та порушує екологічне право громадян на безпечне довкілля. Її сусідка ОСОБА_5 , звернулася до суду в 2016 році з позовом про припинення діяльності зазначених суб`єктів господарювання на санітарно-захисній зоні підприємств та стягнення моральної шкоди. Постановою Житомирського апеляційного суду від 27.05.2020 року у справі №283/518/17-ц, яким рішення Малинського районного суду Житомирської області від 12.03.2020 року залишено без змін, визнано беззаперечне порушення екологічного права ОСОБА_5 на безпечне для життя і здоров`я довкілля, на безпечні і здорові умови проживання та нанесення моральної шкоди, завданої порушенням цього права. Позивач, разом з дитиною проживає в будинку, який розташований по одній вулиці, поряд з будинком ОСОБА_5 .
Крім того, вказувала, що нею було подано аналогічний позов з тим самим предметом та підставою позову, до тих самих сторін, що і ОСОБА_5 . Рішенням Коростенського міськрайонного суду Житомирської області від 15.06.2022 року у справі № 279/1808/22 позов задоволено, стягнуто з ТОВ «Коростенський завод МДФ» на користь ОСОБА_1 50 000,00 грн на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення права на безпечне для життя і здоров`я довкілля, на безпечні і здорові умови проживання та стягнуто з ТОВ «Українська холдингова лісопильна компанія» на користь ОСОБА_1 50 000,00 грн на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення права на безпечне для життя і здоров`я довкілля, на безпечні і здорові умови проживання. Постановою Житомирського апеляційного суду від 13.06.2022 року у справі № 279/1808/22 апеляційні скарги ТОВ «Коростенський завод МДФ» та ТОВ «Українська холдингова лісопильна компанія» залишено без задоволення, а рішення Коростенського міськрайонного суду Житомирської області від 15.06.2022 року без змін. 
Її батьком ОСОБА_4 , який проживає разом з нею за адресою: АДРЕСА_1 , було подано аналогічний позов з тим самим предметом та підставою позову, до тих самих сторін, що і ОСОБА_5 . Постановою Житомирського апеляційного суду від 16.11.2021 року у справі №279/2933/20 апеляційну скаргу ОСОБА_4 задоволено частково, встановлено беззаперечне порушення відповідачами права ОСОБА_4 на безпечне для життя і здоров`я довкілля, на безпечні і здорові умови проживання. Постановлено стягнути з ТОВ «Коростенський завод МДФ» та ТОВ «Українська холдингова лісопильна компанія» на користь ОСОБА_4 по 50 000,00 грн на відшкодування моральної шкоди. Її матір`ю, ОСОБА_3 , яка також проживає разом з нею за адресою: АДРЕСА_1 , також було подано аналогічну позовну заяву до суду. Рішенням Коростенського міськрайонного суду Житомирської області від 26.04.2022 року у справі №279/1066/22 позов ОСОБА_3 до ТОВ «Коростенський завод МДФ» та ТОВ «Українська холдингова лісопильна компанія» про стягнення моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її права на безпечне для життя і здоров`я довкілля, на безпечні і здорові умови проживання задоволено частково. Постановлено стягнути з ТОВ «Коростенський завод МДФ» та ТОВ «Українська холдингова лісопильна компанія на користь її матері, ОСОБА_3 по 50 000,00 грн на відшкодування моральної шкоди.
Зазначала, що разом з дитиною ОСОБА_2 фактично проживає в одному будинку разом із батьками ОСОБА_4 та ОСОБА_3 . Дитина з моменту народження не зареєстрована за місцем проживання позивача ОСОБА_1 по АДРЕСА_1 , тому що остання по своїй необізнаності вважала, що місце проживання дитини автоматично реєструється відповідними органами разом із матір`ю. Однак дитина фактично з народження до даного часу постійно проживає з разом позивачем по АДРЕСА_1 . Позивач виховує дитину одна і іншого житла, крім помешкання своїх батьків за вказаною адресою, немає. Таким чином, дитина позивача тривалий час зазнає значного негативного впливу від діяльності відповідачів, такого, як і позивач та батьки позивача, тому позивач вимушена звертатися до суду за захистом порушеного права своєї малолітньої дитини на безпечне для життя і здоров`я довкілля та умови проживання.
Звертала увагу, що в рамках справи № 286/518/17-ц було призначено та проведено незалежну судову інженерно-екологічну експертизу двома судовими експертами Київського науково-дослідного інституту судових експертиз. У висновку судові експерти зазначили, що будівництво на території гарантованого добровільного відселення, до якої належить м. Коростень, та і межах міста не відповідає вимогам ст.16, 17 Закону України «Про правовий режим, що зазнала радіоактивного забруднення внаслідок Чорнобильської катастрофи». 
Право позивача на чисті продукти порушено, адже із-за забруднення небезпечними хімічними речовинами від діяльності відповідачів, вона нічого не вирощує на присадибній ділянці біля свого будинку, оскільки вся вирощена на ній продукція буде забрудненою небезпечними хімічними речовинами. Дитина не може спробувати свіжу вирощену продукцію.
Протягом всього періоду своєї роботи як ТОВ «Коростенський завод МДФ», так і ТОВ «Українська холдингова лісопильна компанія» допускали постійні порушення екологічних норм, які були виявлені в процесі планових та позапланових перевірок, в переважній більшості, що проявлялось в понад нормованих викидах забруднюючих речовин в атмосферне повітря, що підтверджується листами - відповідями органів держекоінспекцій. 
Проаналізувавши листи-відповіді Державної екологічної інспекції у Житомирській області із зазначенням переліку та видів порушень, встановлених під час проведення планових та позапланових перевірок ТОВ «Коростенський завод МДФ» від 06.07.2016, від 06.03.2017, від 06.07.2017, можна дійти висновку, що вони мають триваючий, постійний характер, є грубими та повторювальними, такими, що завдають значної шкоди атмосферному повітрю, стану екології та навколишньому природному середовищу.
Висновком експертів за результатами проведення комісійної інженерно-екологічної експертизи від 12.07.2019 року №5292/18-48/1259/18-23/1507/19-23, проведеної на виконання ухвали Малинського районного суду Житомирської області у справі №286/518/17-ц за позовом ОСОБА_5 , надано аналіз забруднення хімічними речовинами атмосферного повітря в житловій забудові внаслідок діяльності підприємств. 
Також 09 квітня 2019 року фахівцями лабораторії ТОВ «НВО «Екоальянс» проведені дослідження з визначення шумової характеристики в житловій забудові за адресою: АДРЕСА_2 . За наслідками проведених досліджень шуму, джерелом якого є промислові об`єкти відповідачів, шум перевищує допустимі норми згідно вимог «Державних санітарних правил планування та забудови населених пунктів» № 173 від 19.06.1996 року, а саме: рівні шуму перевищують на 7 дБА – навіть при роботі підприємств не на повну потужність. Експертом встановлено, що шумове навантаження при повному циклі роботи обох підприємств разом і окремо як в нічну, так і в денну пору доби по вул. Кн. Я.Мудрого, 102, не відповідає нормам. 
Вказувала, що є наявною судова практика в аналогічній категорії справ (постанова Верховного Суду від 17.05.2019 року у справі № 826/3031/18) щодо припинення господарської діяльності з виготовлення деревоволокнистої плити ПАТ «Фанера і плити» з підстав порушення вимог природоохоронного, санітарного законодавства в питаннях атмосферного повітря та шуму.
Вважала, що постійний характер порушення вимог природоохоронного законодавства відповідачами (понаднормових викидів забруднюючих речовин, постійного забруднення навколишнього середовища) підтверджується контролюючими органами у Листах Державної екологічної інспекції від 06.03.2017, від 06.07.2016 та від 06.07.2017, та зазначаючи, що значний негативний вплив діяльності суб`єктів господарювання, підтверджується також висновком експертів за результатами проведення екологічною експертизою КНДІСЕ, що проведена в рамках справи № 283/518/17-ц, згідно якої в житловій забудові спостерігались перевищення граничнодопустимих норм забруднюючих речовин в атмосферному повітрі, позивач просила відшкодувати моральну шкоду, завдану внаслідок порушення відповідачами права її дитини на безпечне довкілля.
Рішенням Овруцького районного суду Житомирської області від 04 квітня 2024 року в задоволенні позову відмовлено.
Не погоджуючись із рішенням суду першої інстанції ОСОБА_1 , яка діє в інтересах малолітньої дитини ОСОБА_2 , подала апеляційну скаргу, у якій просить його скасувати та ухвалити нове судове рішення про задоволення позовних вимог. 
Узагальнені доводи апеляційних скарг зводяться до того, що оскаржуване рішення ухвалене із порушенням норм матеріального права. 
Вказує, що судом першої інстанції при винесенні оскаржуваного рішення взагалі не було враховано застосування норм права у подібних правовідносинах, викладені у постанові Об`єднаної палати Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду у справі №279/1834/22 від 22.04.2024.
Зазначає, що у справі №283/518/17-ц суд вже встановив порушення відповідачами вимог екологічного законодавства та порушення ними права позивача ОСОБА_5 на безпечне довкілля, безпечні і здорові умови проживання, а також факт спричинення їй моральної шкоди на підставі висновку комісійної інженерно-екологічної експертизи №5292/18-48/1259/18-23/1507/19-23 від 12 липня 2019 року. Вказує, що цією експертизою підтверджено факт порушення відповідачем норм природоохоронного законодавства у сфері охорони атмосферного повітря і причинно-наслідковий зв`язок між виробничою діяльністю ТОВ «Українська холдингова лісопильна компанія», ТОВ «Коростенський завод МДФ» та забрудненням атмосферного повітря і станом довкілля на території її садиби.
Зокрема, на думку скаржника, грубі порушення відповідачами вимог природоохоронного законодавства виявлені протягом 2012-2017 років, що підтверджується змістом листів Державної екологічної інспекції у Житомирській області. Крім того суди взяли до уваги висновок комісійної інженерно-екологічної експертизи № 5292/18-48/1259/18- 23/1507/19-23 від 12 липня 2019 року у справі № 279/2933.20, оскільки при її проведенні експертами здійснювалось дослідження повітря на території двох домогосподарств, які знаходяться поряд із садибою Позивача. При цьому, як зазначили суди, домогосподарство .№ 102 розташоване поруч із житловим будинком та садибою позивача й значне перевищення гранично допустимих концентрацій норм викидів в атмосферне повітря забруднюючих речовин, а також шумового навантаження, характерних для діяльності відповідачів, беззаперечно вказує на порушення права позивача на безпечні умови проживання та безпечне для життя і здоров`я довкілля. Тому факт порушення відповідачами вимог природоохоронного законодавства і причинно-наслідковий зв`язок між виробничою діяльністю ТОВ «Українська холдингова лісопильна компанія», ТОВ «Коростенський завод МДФ» з однієї сторони, та забрудненням атмосферного повітря й стану довкілля на території садиби Позивача, з іншої сторони є доведеним; предметом позову у цій справі є відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення відповідачем прав дитини позивача на безпечне довкілля; за умови встановлення конкретної особи, яка завдала шкоди, відбувається розподіл тягаря доказування: (а.) позивач повинен довести наявність шкоди та причинний зв`язок; (б) відповідач доводить відсутність протиправності та вини; моральна шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності її вини, крім випадків, встановлених частиною другою цієї статті.
Вказує, що зі змісту постанови Житомирського апеляційного суду від 16 листопада 2021 року у справі № 279/2933/20, яка набрала законної сили, суди встановили, що експерти Київського науково-дослідного інституту судових експертиз в межах цивільної справи № 283/518/17-ц провели комісійну інженерно-екологічну експертизу та надали висновок від 12 липня 2019 року № 5292/18-48/1259/18-23/1507/19-23, який, зокрема, містить інформацію про дослідження повітря (протокол 04-03 від 15 квітня 2019 року). У висновку вказаної експертизи встановлено, що діяльність ТОВ «Коростенський завод МДФ» і ТОВ «Українська холдингова лісопильна компанія» (як разом так і окремо) призвела до забруднення навколишнього природного середовища небезпечними хімічними речовинами. Експерти також зазначили, що відповідно до результатів дослідження повітря населених місць (протоколи вимірювання від 15 та від 25 квітня 2019 року) виявлено перевищення гранично допустимих концентрацій забруднюючих речовин, характерних для ПАТ «Коростенський завод МДФ» і ТОВ «Українська холдингова лісопильна компанія», за межами санітарно-захисної зони.
Звертає увагу, що суди встановили, що у листі Державної екологічної інспекції у Житомирській області від 06 липня 2016 року зазначено, що питання дотримання вимог природоохоронного законодавства під час будівництва та експлуатації ПАТ «Коростенський завод МДФ» неодноразово у 2012, 2013, 2014 та 2015 роках, перевірялися в ході планових та позапланових перевірок. Під час проведення перевірок виявлялися ряд грубих порушень, таких як наднормативні викиди забруднюючих речовин в атмосферне повітря, несанкціонований скид забруднюючих речовин за територію підприємства без попередньої очистки, відхилення від норм, встановлених висновком державної екологічної експертизи.
Суди встановили, що у листі від 06 березня 2017 року Державна екологічна інспекція зазначила, що під час здійсненої в період з 26 жовтня 2016 року до 14 листопада 2016 року планової перевірки ТОВ «Коростенський завод МДФ» виявлені наступні порушення вимог природоохоронного законодавства у сфері охорони атмосферного повітря, а саме: не надано під час перевірки дозвіл на викиди забруднюючих речовин в атмосферне повітря від стаціонарних джерел викидів, яким визначено видовий та кількісний склад викидів забруднюючих речовин, а також позитивний висновок державної експертизи по робочому проекту будівництва відділення підготовки та зберігання смоли, джерело викидів забруднюючих речовин в атмосферне повітря (стартова труба відводу димових газів енергоблоку) не обладнано майданчиком для відбору проб викидів та відсутній вхідний отвір для відбору проб; врахували суттєвий та триваючий характер порушення прав позивача, який протягом тривалого часу був позбавлений права на проживання у безпечному довкіллі, враховуючи, що порушення мали місце з 2012 року й тривали до 2017 року, а також у 2019 році.
За таких обставин, встановивши, що існують умови для компенсації моральної шкоди, суди дійшли висновку про наявність підстав для задоволення позовних вимог до ТОВ «Українська холдингова лісопильна компанія», ТОВ «Коростенський завод МДФ».
Аналогічні висновки містяться в постанові Об`єднаної палати Касаційного цивільного суду Верховного суду України у справі № 279/1834/22 від 22.04.2024 року.
Зазначає, що в оскаржуваному рішенні Овруцького районного суду Житомирської області суд першої інстанції прийшов до висновків, що у період з 17.11.2017 по 28.11.2017 Державною екологічною інспекцією у Житомирській області було проведено перевірку Коростенського заводу МДФ на предмет дотримання вимог законодавства у сфері охорони навколишнього природнього середовища, раціонального використання, відтворення і охорони природних ресурсів, за результатами якої складено Акт №00000000007 згідно якого вимоги, передбачені дозволами на викиди забруднюючих речовин, виконуються. Нормативи гранично допустимих викидів забруднюючих речовин дотримуються; заходи щодо зменшення обсягів викидів забруднюючих речовин вживаються; контроль за обсягом і складом забруднюючих речовин, що викидаються в атмосферне повітря здійснюється. Знову судом першої інстанції залишено поза увагою ту обставину, що заявлені позовні вимоги стосуються порушень, які було допущено Позивачами в інший період 2012-2016 роки, 2019 рік.
Відповідно до оскаржуваного рішення у 2021 році Державною екологічною інспекцією Поліського округу було проведено перевірку Коростенського заводу МДФ на предмет дотримання вимог законодавства у сфері охорони навколишнього природного середовища, раціонального використання, відтворення і охорони природних ресурсів, за наслідками якої складено Акт від 11.03.2021 року № 82 (додаток і 5 до відзиву ТОВ «Коростенський завод МДФ», згідно якого жодних порушень вимог природоохоронного законодавства у діяльності Відповідача не встановлено. Вчергове судом першої інстанції залишено поза увагою ту обставину що заявлені позовні вимоги стосуються порушень, які було допущено Позивачами в інший період ніж 2012-2016 роки, 2019 рік.
Протокол 8-32 дослідження повітря населених місць від 28.03.2023 року ДУ «Житомирський обласний центр контролю та профілактики хвороб Міністерства охорони здоров`я України», згідно якого проводилось дослідження повітря, на межі санітарної зони відповідача ТОВ «Коростенський завод МДФ», в якому зазначено, що концентрація досліджувальних речовин у вказаних точках відбору відповдають вимогам Наказу МОЗ України від 14.01.2020 "Про завтвердження гігієнічних регламентів допустимого вмісту хімічних і біологічних речовин в атмосферному повітрі населених місць", не стосується заявлених позовних вимог, так як протокол було складено в 2023 році, тобто в період значно пізніший ніж Відповідачами були допущені порушення.
Зазначає, що висновок санітарного лікаря, який міститься у Протоколі 9 (109-133) дослідження повітря населених місць від 27.03.2023 року, проведеного ДУ «Рівненський обласний центр контролю та профілактики хвороб Міністерства охорони здоров`я України про те, що на час проведення досліджень максимально разові концентрації: ангідриду сірчистого, діоксид азоту вуглецю оксид, пилу, формальдегіду в атмосферному повітрі точках відбору проб не перевищують гранично допустимі концентрації відповідно до вимог Гігієнічних регламентів «Гранично допустимі концентрації хімічних і біологічних речовин в атмосферному повітрі населених місць» Наказ МОЗ України №52 від 14.01.2020», також не стосується позовних вимог за період 2019 рік. Крім того, він був винесений відповідно до наказу МОЗ від 14.01.2020 року.
Лист Головного управління Держпродспоживслужби в Житомирській області Вих. 604/04-02,-АЗ від 14.03.2023 року, яким було повідомлено, що Головне управління Держпродспоживслужби в Житомирській області проводить моніторинг за забрудненням атмосферного повітря на території житлової забудови області та в якому було зазначено, що протягом 2019-2022 років проведено 619 досліджень стану забруднення атмосферного повітря на території Коростенського району, перевищення гранично-допустимих концентрацій забруднюючих речовин в атмосферному повітрі не виявлено, не повинен був прийнятий судом до уваги, оскільки не стосується періоду за який було завлено позовні вимоги.
Зазначає також, що протоколи дослідження шумового навантаження та інфразвуку № м-271 від 18.10.2022, №м-273 від 18.10.2022, № м-274 від 18.10.2022, № м-275 від 18.10.2022 також не стосується позовних вимог так як вимірювання було проведено в 2022 році. 
Крім того, в оскаржуваному судовому рішенні визначено, що забруднення навколишнього природного середовища могло виникнути через пожежі, в тому числі внаслідок загоряння/спалювання сухої трави, що підтверджується інформацією зазначеною в листах Коростенського районного управління Головного Управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Житомирській області № 521 від 02.03.2023 року, № 604 від 03.03.2023 року та Головного Управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Житомирській області від 03.03.2023 року № 5101-1006/5115, № 603 від 03.03.2023 року. 
Проте жодними наявними в матеріалах справи доказами не підтверджується наявність причинно-наслідкового зв`язку між вказаними пожежами та забрудненнями навколишнього природного середовища, які мали місце на садибі позивача, що призводить до неналежності вказаних доказів, які було взято судом до уваги при винесенні оскаржуваного рішення.
Також зазначає, що матеріали справи не містять жодних відомостей про те, що будь-які інші суб`єкти господарювання крім Відповідачів здійснювали будь-які викиди забруднюючих речовин в повітря, які могли були присутніми на території садиби Позивача, а тому лист Управління екології та природних ресурсів ЖОДА вих. №768/1 -6/2-4-0457 від 16.03.2023, в якому перелічено суб`єктів господарювання, які здійснюють діяльність на території міста Коростень із зазначенням їх адрес і розташування стаціонарних джерел викидів та які мали діючі дозволи на викиди забруднюючих речовин стаціонарними джерелами в період з 2017 року по 15.03.2023, також є неналежним доказом у справі.
Суд першої інстанції також виходив із припущень про можливий вплив на забруднення повітря гаражним кооперативом, який на схемі позначений під №136. Однак наявність в гаражному кооперативі багаточисленних організованих джерел викидів забруднюючих речовин в атмосферне повітря (димові та вентиляційні труби) не підтверджуються жодними матеріалами справи.
Звертає увагу, що районний суд відмовивши у задоволенні позову, залишив поза увагою ту обставину, що малолітня дитина ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , зазнає негативного впливу від діяльності Відповідачів.
Судом першої інстанції не було взято до уваги ту обставину, що висновок комісійної інженерно-екологічної експертизи № 5292/18-48/1259/18-23/1507/19-23 від 12 липня 2019 року було зроблено вже після народження ОСОБА_6 на підставі протоколів вимірювання від 15 та від 25 квітня 2019 року, що підтверджує негативний вплив від діяльності відповідачів на дитину під час її перебування в утробі матері та після її народження у 2019 році. 
Зазначене унеможливлює належні умови проживання, безпечне для життя та здоров`я довкілля дитини поблизу вказаних суб`єктів господарювання.
Враховуючи наведене, просила рішення місцевого суду скасувати та ухвалити нове – про задоволення позову.
Відповідачі скористались своїм правом та подали відзив на апеляційну скаргу, в якому просили рішення Овруцького районного суду Житомирської області від 04 квітня 2025 року залишити без змін, а апеляційну скаргу без задоволення.
На спростування доводів апеляційної скарги вказує, що судом першої інстанції було застосовано висновки Верховного Суду у справі № 279/1834/22, щодо застосування норм матеріального права - пункту 1 частини другої статті 11 ЦК України та частини першої, другої статті 23 ЦК України, в результаті чого суд першої інстанції в оскаржуваному рішенні прийшов до висновку, що не встановлено умов (а саме складу цивільного правопорушення), за яких на Відповідачів може бути покладено зобов`язання про компенсацію моральної шкоди Позивачу, яка вданому випадку є підставою позову.
Обґрунтовуючи позовні вимоги у справі, представник позивача неодноразово зазначав, що малолітня дитина позивача, яка народилась у 2019 році, ще в утробі матері зазнавала негативного випливу від діяльності Відповідачів.
На думку представника позивача такий вплив підтверджується порушеннями, що мали місце в діяльності ТОВ «Українська холдингова лісопильна компанія» у 2017 році, та у діяльності ТОВ «Коростенський завод «МДФ» у 2012-2015 та у 2016 році.
Суд зазначав, що вказані Листи не можуть підтверджувати порушення прав дитини Позивача, оскільки остання народилась тільки у 2019 році.
Вважає, що апеляційна скарга не спростовує висновку суду першої інстанції, про те, що вказані Листи не підтверджують постійний характер порушення вимог природоохоронного законодавства Відповідачами (понаднормових викидів забруднюючих речовин, постійне забруднення навколишнього середовища), оскільки такі не знайшли свого підтвердження за наслідками дослідження цих листів, а також інших матеріалів справи.
Так в ході судового розгляду встановлено, що ТОВ «Українська холдингова лісопильна компанія» після введення в експлуатацію у червні 2017 року перевірялося на предмет дотримання вимог природоохоронного законодавства, за наслідками якого були встановлені порушення в частині необхідності надання паспортів на установки ГОУ, призначення відповідальних осіб за експлуатацію цих установок, тощо, про які вказано у наданому Позивачем Листі від 07 липня 2017 року. Вказані порушення були усунуті, що підтверджено наступною перевіркою у серпні 2017 року, перевіркою у 2020 році, а також дослідженнями, що проведені державними органами та установами протягом всього часу експлуатації підприємства 2017-2023 років, що не заперечується апелянтом.
Відповідно апелянтом не зазначено, чому висновок суду першої інстанції про те, що, в діяльності ТОВ «Українська холдингова лісопильна компанія» мало місце разове, зафіксоване уповноваженим державним органом, порушення вимог природоохоронного законодавства, є безпідставним. Вказане порушення, в контексті вимог про доведеність складу цивільного правопорушення має бути спрямовано на особу, яка стверджує про наявність в неї моральної шкоди, тобто має існувати причинно-наслідковий зв`язок між зазначеним порушенням і моральною шкодою, який має доводити саме позивач і який в цьому випадку не доведений. В свою чергу, апелянтом також не спростовується вказаний висновок суду.
Зокрема вказує, що позивачем не доведено наявність такого причинно-наслідкового зв`язку і щодо порушень вимог природоохоронного законодавства, що мали місце в діяльності ТОВ «Коростенський завод «МДФ» згідно з Листами Держекоінспекції від 2016 року.
Окрім того, в цих же листах зазначається, що вказані порушення усувались, що також підтверджується наступними перевірками вимог природоохоронного законодавства та санітарно-епідеміологічного законодавства, протоколами досліджень та інформацією від компетентних державних органів та установ.
В апеляційній скарзі апелянт зазначає, що вказані докази не повинні були братися до уваги, оскільки позовні вимоги стосуються порушень, які було допущено в інший період 2012-2016 роки та 2019 рік.
Проте вказане не відповідає дійсності, оскільки позовні вимоги обґрунтовувались тим, що протягом всього часу господарської діяльності відповідачі нібито порушували вимоги природоохоронного законодавства, відповідно суд встановлював вказані обставини з урахуванням всього часу здійснення діяльності відповідачів, тобто позивач не виокремлював будь який час чи період, стверджуючи про постійне порушення, що за наслідками встановлених обставин не було підтверджено.
Вказане також підтверджується, і тим, що і в апеляційній скарзі позивач не зазначає про якийсь окремий період чи час, а вказує на те (без зазначення доказів у підтвердження), що нібито дитина зазнавала шкоди від діяльності вказаних заводів ще в утробі, тобто до того як була проведена, долучена ним експертиза 2019 року та стверджує, що дитина страждає від роботи підприємств, тобто стверджуючи про теперішній час.
Таким чином, встановлення обставин судом здійснювалось у відповідності до предмету доказування, який визначався підставами та вимогами позову. В свою чергу, зазначення про те, що позовні вимоги, нібито, стосувалися порушень, які було допущено в інший період 2012-2016 роки та 2019 рік не відповідає підставам заявленого позову.
В обґрунтування апеляційної скарги позивач також зазначає, що матеріалами справи не підтверджується наявність причинно-наслідкового зв`язку між вказаними пожежами та забрудненням навколишнього середовища, які мали місце на садибі позивача, що призводить до неналежності вказаних доказів, які було взято судом до уваги при винесенні оскаржуваного рішення; матеріали справи не містять жодних відомостей про те, що будь-які інші суб`єкти господарювання здійснювали будь-які викиди забруднюючих речовин в повітрі які могли бути присутні на території садиби Позивача, крім того вказані матеріали не стосуються заявлених позовних вимог; суд першої інстанції виходив із припущень про можливий вплив на забруднення повітря гаражним кооперативом; в матеріалах справи відсутні відомості як саме непід`єднання будинків до каналізації вплинув на викиди забруднюючих речовин на забруднення садиби Позивача.
Разом з тим, апелянтом не зазначається, які саме висновки суду з приводу вказаних обставин зроблені судом, в чому їх невідповідність вказаним обставинам та які наслідки такі висновки мали для розгляду справи судом першої інстанції.
В свою чергу судом встановлено, що заміри пилу на джерелах викидів, території підприємств, межі санітарно-захисної зони обох Відповідачів взагалі не проводились. Попри це у Висновку експерта зазначено, що внаслідок діяльності Відповідачів в житловій забудові по Ярослава Мудрого 102 та 112 відбулося перевищення пилу. Аналогічно і з приводу сумації експерти встановили сумацію речовин, за відсутності фактичних даних, про їх одночасну присутність в повітрі та як наслідок прийшли до не підтвердженого висновку, згідно встановлених же ними фактів, про забруднення навколишнього природнього середовища Відповідачами. Відтак, висновки вказаної експертизи не є достовірними та обґрунтованими.
Приходячи до цього висновку, суд також бере до уваги, що як задовго до проведення вказаних досліджень ТОВ «НВО Екоальянс», що лягли в основу вказаної експертизи, так і після, органами державного контролю не встановлювались порушення вимог природоохоронного та санітарно-епідеміологічного законодавства, що підтверджується дослідженими в ході судового розгляду доказами.
Фактично апелянт зазначає про те, що позов мав бути задоволений враховуючи висновки суду у справі № 283/518/17-ц ОСОБА_5 , ігноруючи те, що відповідно до частини 7 ст.82 ЦПК України правова оцінка, надана судом певному факту при розгляді іншої справи, не є обов`язковою для суду, про що також було зазначено судом першої інстанції та не заперечується апелянтом.
Таким чином, підсумовуючи вищезазначене, вважають висновки суду першої інстанції такими, що відповідають встановленим в ході судового розгляду обставинам та підтверджуються матеріалами справи.
Перевіривши законність та обґрунтованість рішення суду першої інстанції відповідно до положень статті 367 ЦПК України, колегія суддів дійшла висновку, що апеляційна скарга підлягає до часткового задоволення з огляду на наступне.
Судом під час розгляду справи встановлено, що  ОСОБА_2 народилася ІНФОРМАЦІЯ_2 та проживає у АДРЕСА_1 .
У травні 2013 року Коростенська міська рада з метою залучення інвестицій в економіку міста Коростеня, згідно Закону України «Про індустріальні парки» прийняла рішення про створення індустріального парку «Коростень (Рішення від 28.08.2013 року № 1159, Витяг з Реєстру індустріальних (промислових) парків від 03.04.2014 №738/08-14).
ТОВ «Українська холдингова лісопильна компанія» створено 29.07.2014 року. Основний вид економічної діяльності товариства: 16.10 Лісопильне та стругальне виробництво. Фактичне місце здійснення діяльності м. Коростень, вул. С. Кемського, 11-Т.
У 2015 році Коростенською міська рада передала в оренду Товариству з обмеженою діяльністю «Українська холдингова лісопильна компанія» земельну ділянку для розбудови та розширення індустріального парку з метою будівництва об`єктів промисловості (Рішення позачергової сорок сьомої сесії VI скликання Коростенської міської ради від 05.10.2015 року № 2062).
У 2017 році ТОВ «Українська холдингова лісопильна компанія» побудувало та ввело в експлуатацію деревообробний комбінат перша та друга черги (Сертифікат Державної архітектурно-будівельно інспекції серія ІУ №163171920848 від 23.06.2017 року та серії ІУ №165170521474 від 15.02.2017 року).
У квітні 2017 року ТОВ «Українська холдингова лісопильна компанія» отримало Дозвіл на викиди забруднюючих речовин в атмосферне повітря стаціонарними джерелами № 1810700000-116 (Рішення Управління екології та природних ресурсів Житомирської обласної адміністрації з урахуванням рішення Головного управління Держпродспоживслужби в Житомирській області від 25.04.2017 року № 0502/1321).
У серпні 2018 року до вказаного Дозволу внесено зміни шляхом отримання Дозволу № 1810700000-116а на внесення змін до Дозволу № 1810700000-116 на викиди забруднюючих речовин в атмосферне повітря стаціонарними джерелами (Рішенням Управління екології та природних ресурсів Житомирської обласної адміністрації з урахуванням рішення Головного управління Держпродспоживслужби в Житомирській області від 07.08.2018 року № 0502/3075.
Листом Коростенського міського голови від 20.03.2017 року №02-16-2/451 та листом Коростенського міського голови від 18.05.2018 року №02-16-774 повідомлено, що в процесі отримання дозволу на викиди забруднюючих речовин ТОВ «УХЛК», не надходили зауваження громадських організацій та окремих громадян.
Листом від 06.07.2017 року «Про перевірку ТОВ «Українська холдингова лісопильна компанія» на адресу ОСОБА_7 (адреса АДРЕСА_3 ) зазначено про проведення перевірки з 22.06.2017 по 29.06.2017 ТОВ «Українська холдингова лісопильна компанія» та встановлення порушень, а саме не надано паспорт на ГОУ на джерелах викидів, №14-21, 26, інструкцію з експлуатації ГОУ, наказ про призначення осіб відповідальних за технічний стан ГОУ, журнали проведення поточних та планових ремонтів та обліку робочого часу ГОУ; не пронумеровано джерела викидів забруднюючих речовин; не надано документи щодо постановки на державний облік в галузі охорони атмосферного повітря; не ведеться облік відходів за встановленою формою №1-ВТ (відходи). У лютому 2017 року відповідно до акту про введення в експлуатацію та сертифікатів ДАБІ підприємство готове до експлуатації, підприємством отримано Позитивний експертний звіт від 30.12.2015 № 120/15 виданий Державним підприємством Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України згідно якого вплив від діяльності ТОВ «УХЛК» на навколишнє природнє середовище визнано допустимим.
Згідно з Актом від 29.06.2017 року, в період з 22.06.2017 року по 29.06.2017 року Державною екологічною інспекцією в Житомирській області проведено позапланову перевірку ТОВ «Українська холдингова лісопильна компанія» на предмет дотримання вимог природоохоронного законодавства в галузі охорони атмосферного повітря, водних і земельних ресурсів щодо поводження з відходами та небезпечними хімічними речовинами. В ході перевірки, Державною екологічною інспекцією в Житомирській області виявлено порушення, а саме: не надано паспорт на ГОУ на джерелах викидів, №14-21, 26, інструкцію з експлуатації ГОУ, наказ про призначення осіб відповідальних за технічний стан ГОУ, журнали проведення поточних та планових ремонтів та обліку робочого часу ГОУ; не пронумеровано джерела викидів забруднюючих речовин; не надано документи щодо постановки на державний облік в галузі охорони атмосферного повітря; не ведеться облік відходів за встановленою формою №1-ВТ (відходи) та видано припис.
На виконання припису, листом №353 від 20.07.2017 повідомлено Державну екологічну інспекцію в Житомирській області про виконання припису.
В період з 22.08.2017 року по 23.08.2017 року Державною екологічною інспекцією в Житомирській області проведено позапланову перевірку ТОВ «Українська холдингова лісопильна компанія» на предмет дотримання вимог природоохоронного законодавства в галузі охорони атмосферного повітря, водних і земельних ресурсів щодо поводження з відходами та небезпечними хімічними речовинами, за результатами якої складено Акт, в якому підтверджено виконання вимог припису №38/5 від 04.07.2017 порушення повністю усунуті.
Перевіркою у 2020 році на предмет дотримання вимог законодавства у сфері охорони навколишнього природного середовища, раціонального використання, відтворення і охорони природних ресурсів (Акт від 10.11.2020 року № 519) жодних порушень вимог природоохоронного законодавства не встановлено. Вимоги, передбачені дозволами на викиди забруднюючих речовин, виконуються; нормативи гранично допустимих викидів забруднюючих речовин дотримуються; заходи щодо зменшення обсягів викидів забруднюючих речовин вживаються; спеціальні заходи щодо охорони атмосферного повітря на випадок виникнення надзвичайних ситуацій техногенного та природного характеру розроблено; виробничий контроль за охороною атмосферного повітря в процесі господарської та іншої діяльності здійснюється інструментально-лабораторними вимірюваннями параметрів викидів забруднюючих речовин: стаціонарних джерел, ефективності роботи газоочисних установок. Здійснюється контроль за експлуатацією споруд, устаткування та апаратури для очищення газопилового потоку від забруднюючих речовин. ТОВ «Українська холдингова лісопильна компанія» призначено осіб відповідальних за технічний стан, обслуговування і безпечну експлуатацію установок очистки газу, належне розташування та обладнання місць відбору проб та вимірювання параметрів газопилового потоку, ведення журналу обліку робочого часу установок очистки газу. Проводиться технічне навчання і перевірка знань з правил технічної експлуатації установок очистки газу інженерно-технічного персоналу – не менше одного разу на три роки, обслуговуючого персоналу, залученого до експлуатації установок очистки газу – не менше одного разу на рік. Розроблено і затверджено інструкцію з експлуатації установок очистки газу відповідно до умов їх роботи, розроблено паспорт на кожну установку очистки газу. Документи для взяття на державний облік об`єкта, який справляє або може справити шкідливий вплив на здоров`я людей і стан атмосферного повітря подано. Місця відбору проб обладнані відповідно до вимог ДСТУ 8726:2017. Перевищення гранично допустимих норм викидів не виявлено. Заходи щодо зменшення обсягів викидів вживаються. В ході перевірки, під час огляду виробничої території товариства, механізмів та виробничого устаткування, яке утворює продукти пиління - їх надмірне утворення не виявлено. З метою зменшення продуктів пиління на складі сировини та прилеглій території здійснюється гідрополив та механічне очищення території автотранспортом.
ТОВ «Коростенський завод МДФ» створено 12.05.2010 року. Основний вид економічної діяльності товариства: 16.21 Виробництво фанери, дерев`яних плит і панелей, шпону.
Міністерством екології та природних ресурсів України з урахуванням погодження Держпродспоживслужби України від 16.12.2016 р №602-123-10/26540 Відповідачу видано Дозвіл від 26.12.2016 року №1810700000-61 на викиди забруднюючих речовин в атмосферне повітря стаціонарними джерелами.
Міністерством екології та природних ресурсів України з урахуванням погодження Держпродспоживслужби України від 05.04.2017 р №602-123-10/123/1472 Відповідачу видано Дозвіл від 11.04.2017 року №1810700000-61а на викиди забруднюючих речовин в атмосферне повітря стаціонарними джерелами (відділення підготовки та зберігання смоли).
Згідно з Листом Державної екологічної інспекції у Житомирської області від 6 липня 2016 року за вихідним № 2890/05-16 вбачається, що він стосується ТОВ «Коростенський завод МДФ» та в якому повідомляється, що дотримання вимог природоохоронного законодавства під час будівництва та експлуатації підприємства неодноразово у 2012, 2013, 2014 та 2015 роках перевірялись ході планових та позапланових перевірок під час яких виявлялось ряд грубих порушень, а у 2012 році винесено рішення про тимчасову заборону діяльності ТОВ «Коростенський завод МДФ» до повного усунення порушень, а також обраховано збитки за наднормативні викиди забруднюючих речовин в атмосферне повітря у розмірі 196000 гривень, які у подальшому були повністю відшкодовані. Останньою перевіркою інспекції у 2015 році встановлено, що ТОВ «Коростенський завод МДФ» усі необхідні документи екологічного характеру отримано, грубі порушення вимог природоохоронного законодавства усунуто.
Згідно з Листом Державної екологічної інспекції у Житомирської області від 06.03.2017 року №645/05-16 на ім`я ОСОБА_5 , зазначено, що в період з 26 жовтня 2016 року по 14 листопада 2016 року планової перевірки ТОВ «Коростенський завод МДФ» виявлені наступні порушення вимог природоохоронного законодавства у сфері охорони атмосферного повітря, а саме: не надано під час перевірки дозвіл на викиди забруднюючих речовин в атмосферне повітря від стаціонарних джерел викидів, яким визначено видовий та кількісний склад викидів забруднюючих речовин, а також позитивний висновок державної експертизи по робочому проекту будівництва відділення підготовки та зберігання смоли, джерело викидів забруднюючих речовин в атмосферне повітря (стартова труба відводу димових газів енергоблоку) не обладнано майданчиком для відбору проб викидів та відсутній вхідний отвір для відбору проб. Дані порушення є первинними, за порушення вимог природоохоронного законодавства відповідальних посадових осіб товариства відповідно до ч.1 ст.78 та ст. 188-5 КУпАП притягнуто до адміністративної відповідальності.
На виконання вимог чинного природоохоронного законодавства вказані порушення можуть бути усунуті суб`єктом господарювання взагалі, технологія виробництва на підприємстві, в т.ч., яка пов`язана із здійсненням викиду забруднюючих речовин в атмосферу, визначена проектно-технічними рішеннями на об`єкті, які пройшли перед його вводом в експлуатацію комплекс усіх необхідних експертиз та експлуатація технологічного устаткування здійснюється відповідно до встановленого проектними матеріалами регламенту роботи виробничого обладнання, споруд та устаткування.
У період з 27.06.2017 по 04.07.2017, Державною екологічною інспекцією у Житомирській області проведено перевірку Коростенського заводу МДФ на предмет дотримання вимог природоохоронного законодавства в галузі охорони атмосферного повітря, водних і земельних ресурсів щодо поводження з відходами та небезпечними хімічними речовинами, за результатами якої складено Акт, відповідно до якого порушень не виявлено.
У період з 17.11.2017 по 28.11.2017, Державною екологічною інспекцією у Житомирській області було проведено перевірку Коростенського заводу МДФ на предмет дотримання вимог законодавства у сфері охорони навколишнього природнього середовища, раціонального використання, відтворення і охорони природних ресурсів, за результатами якої складено Акт №00000000007 згідно якого вимоги, передбачені дозволами на викиди забруднюючих речовин, виконуються. Нормативи гранично допустимих викидів забруднюючих речовин дотримуються; заходи щодо зменшення обсягів викидів забруднюючих речовин вживаються; контроль за обсягом і складом забруднюючих речовин, що викидаються в атмосферне повітря здійснюється.
У 2020 році Державною екологічною інспекцією Поліського округу було проведено перевірку Коростенського заводу МДФ на предмет дотримання вимог законодавства у сфері охорони навколишнього природного середовища, раціонального використання, відтворення і охорони природних ресурсів, за наслідками якої складено Акт від 22.09.2020 року № 435 згідно якого вимоги, передбачені дозволами на викиди забруднюючих речовин, виконуються; Нормативи гранично допустимих викидів забруднюючих речовин дотримуються.
У 2021 році Державною екологічною інспекцією Поліського округу було проведено перевірку Коростенського заводу МДФ на предмет дотримання вимог законодавства у сфері охорони навколишнього природного середовища, раціонального використання, відтворення і охорони природних ресурсів, за наслідками якої складено Акт від 11.03.2021 року № 82 (додаток 15 до відзиву ТОВ «Коростенський завод МДФ»), згідно якого жодних порушень вимог природоохоронного законодавства у діяльності Відповідача не встановлено.
Коростенський завод МДФ перевірявся Коростенським районним управлінням ГУ Держпродспоживслужби в Житомирській області на предмет дотримання санітарного законодавства, за результатами яких порушень не виявлено (Акт №1221 санітарно – гігієнічного обстеження об`єкта від 22.11.2019 року).
Згідно з Протоколом № 1981-1992 дослідження повітря населених місці від 16.09.2019 року Державної установи «Житомирський обласний лабораторний центр Міністерства охорони здоров`я України», проводились дослідження в житловій забудові 320 м. від 1\3 гаражів та 207 м від УХЛК на південь МДФ та 278 м на південь від УХЛК та 414 м на південний захід від МДФ вул. Ярослава Мудрого 102, біля житлової забудови Лавринович Л.П. Дослідження проведені на предмет дотримання норм таких речовин як пил, азоту діоксид, андригід сірчастий, вуглецю оксид, фенол, формальдегід. Згідно висновку санітарного лікаря за результатами проведення цих досліджень концентрація шкідливих речовин в атмосферному повітрі у вказаних точках відбору не перевищує ГДК.
Відповідно до протоколу № 421-450 дослідження повітря населених місць від 13.10.2022 року Державної установи «Житомирський обласний лабораторний центр Міністерства охорони здоров`я України» концентрація шкідливих речовин в атмосферному повітрі санітарно- захисної зони на межі санітарно захисної зони не перевищує ГДК.
Згідно з Протоколом 8-32 дослідження повітря населених місць від 28.03.2023 року ДУ «Житомирський обласний центр контролю та профілактики хвороб Міністерства охорони здоров`я України проводились дослідження повітря, на межі сан зони Відповідача, «концентрація досліджуваних речовин у вказаних точках відбору відповідають вимогам Наказу МОЗ України №52 від 14.01.2020 року «Про затвердження гігієнічних регламентів допустимого вмісту хімічних і біологічних речовин в атмосферному повітрі населених місць».
Відповідно до висновку санітарного лікаря, який міститься у Протоколі 9 (109- 133) дослідження повітря населених місць від 27.03.2023 року, проведеного ДУ «Рівненський обласний центр контролю та профілактики хвороб Міністерства охорони здоров`я України» на час проведення досліджень максимально разові концентрації: ангідриду сірчистого, діоксид азоту вуглецю оксид, пилу, формальдегіду в атмосферному повітрі точках відбору проб не перевищують гранично допустимі концентрації відповідно до вимог Гігієнічних регламентів «Гранично допустимі концентрації хімічних і біологічних речовин в атмосферному повітрі населених місць» Наказ МОЗ України №52 від 14.01.2020 р.»
Згідно з Листом Головного управління Держпродспоживслужби в Житомирській області Вих – 604/04-02/-АЗ від 14.03.2023 року повідомлено, що Головне управління Держпродспоживслужби в Житомирській області проводить моніторинг за забрудненням атмосферного повітря на території житлової забудови області. Протягом 2019-2022 років проведено 619 досліджень стану забруднення атмосферного повітря на території Коростенського району, перевищення гранично-допустимих концентрацій забруднюючих речовин в атмосферному повітрі не виявлено.
Листом Головного Управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Житомирській області від 03.03.2023 року № 5101-991/511, а також Листом Коростенського районного управління Головного Управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Житомирській області № 522 від 02.03.2023 року повідомлено, що протягом 2015 – 2022 на території підприємства - ТОВ «Українська Холдингова Лісопильна Компанія» за адресою м.Коростень, вул.С.Кемського, 11-Т, Житомирська обл. та на території підприємства ТОВ «Коростенський завод МДФ» за адресою м.Коростень, вул.С.Кемського, 11-Б надзвичайних ситуацій не фіксувалося.
Згідно з Листом Державної екологічної інспекції Поліського округу №931/2/3-08 від 15.03.2023 факти викидів забруднюючих речовин в атмосферне повітря суб`єктами господарювання на території м. Коростень Житомирської області без відповідних дозвільних документів та/або поза (з перевищенням) встановленими нормативами гранично допустимих викидів забруднюючих речовин за період 2017-2022 років не виявлялись.
Згідно з протоколом № 421-450 дослідження повітря населених місць від 13.10.2022 року Державної установи «Житомирський обласний лабораторний центр Міністерства охорони здоров`я України» зазначено, що проведено дослідження по вул.Ярослава Мудрого, 106 (поза межею санітарно-захисної зони), де досліджувались рівень забруднення такими речовинами як пил, азоту діоксид, сірководень, андригід сірчастий, аміак, вуглецю оксид. Згідно висновку санітарного лікаря вміст вказаних речовин в атмосферному повітрі у всіх спостережних пунктах на межі санітарно захисної зони та в одному поза межею санітарно захисної зони не перевищує ГДК згідно вимог «Гігієнічного регламенту допустимого вмісту хімічних і біологічних речовин в атмосферному повітрі населених місць».
Згідно з інформацією наданої в листах Коростенського районного управління Головного Управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Житомирській області № 521 від 02.03.2023 року та Головного Управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Житомирській області від 03.03.2023 року № 5101-1006/5115 найбільша кількість пожеж внаслідок загоряння/спалювання сухої траві, зокрема внаслідок людської діяльності виникають в період з березня по квітень, а також з серпня по вересень.
Лист Коростенського районного управління Головного Управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Житомирській області № 807 від 28.03.2023 року», містить дані про пожежі, а саме: дату, об`єкт, адресу, місця виникнення та тривалість пожежі.
Згідно з Листом Коростенського районного управління Головного Управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Житомирській області № 603 від 03.03.2023 року, повідомлено, що на вулицях, які знаходяться поблизу Відповідачів в березні-квітні 2019 року зареєстровано 12 пожеж.
Згідно з інформацією наданої в Листі Коростенського районного управління Головного Управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Житомирській області № 604 від 03.03.2023 року (в березні місяці 2019 року в м. Коростень зареєстровано 54 пожежі, загальна площа загоряння становила 44,3 гектари, а в квітні місяці 2019 року в м. Коростень зареєстровано 38 пожежі, загальна площа загоряння становила 20,4 гектари.
Листом Управління екології та природних ресурсів ЖОДА вих. №768/1-6/2-4-0457 від 16.03.2023 надає перелік суб`єктів господарювання, які здійснюють діяльність на території міста Коростень із зазначенням їх адрес і розташування стаціонарних джерел викидів та мали діючі дозволи на викиди забруднюючих речовин стаціонарними джерелами в період з 2017 року по 15.03.2023.
На Ситуаційній схемі з генерального плану м. Коростень 1:5000 із зазначенням місця розташування території в районі вулиці Сергія Кемського, 11-Д в м.Коростені позначено, зокрема підприємства 2-ї та 3-ї групи, що мають дозволи на викиди забруднюючих речовин в атмосферне повітря.
На схемі під №136 позначено гаражний кооператив, наявність в гаражному кооперативі багаточисленних організованих джерел викидів забруднюючих речовин в атмосферне повітря (димові та вентиляційні труби), ґрунтової дороги, відходи автотранспортних засобів, які утворюються в процесі їх експлуатації, а саме: відпрацьовані мастила, фільтри, акумулятори, відпрацьовані шини можуть здійснювати вплив на забруднення атмосферного повітря.
Відповідно до листа Коростенського КП «Водоканал» №327 від 30.03.23 низка будинків в м. Коростень розташовані за адресами таким як, вул. Ярослава Мудрого, 96, АДРЕСА_2 , АДРЕСА_4 та АДРЕСА_5 – не під`єднанні до каналізації. Договорів про надання послуг з централізованого водовідведення з КПП «Водоканал» не укладало, у зв`язку з тим, що за вказаними адресами не надає послуги.
Згідно з протоколом дослідження шумового навантаження та інфразвуку № м-271 від 18.10.2022 «на вулиці в сторону житлової забудови в точці 1 (104 м на північ від межі території ТОВ «Українська холдингова лісопильна компанія» за адресою Житомирська область, м. Коростень, вул.С.Кемського 11 Т мікрорайон «Пашини») еквівалентний рівень звуку дорівнює 42 дБА, максимальний рівень звуку дорівнює 45 дБА». Згідно ДСН 463-2019, для часу доби з 08:00 до 22:00 (день), виміряні значення еквівалентного та максимального рівнів звуку не перевищують допустимих.
Згідно з протоколом дослідження шумового навантаження та інфразвуку № м-272 від 18.10.2022 «на вулиці в сторону житлової забудови в точці 2 (102 м на південь від межі території ТОВ «Українська холдингова лісопильна компанія» за адресою Житомирська область, м.Коростень, вул. С. Кемського 11 Т мікрорайон «Хіммаш») еквівалентний рівень звуку дорівнює 38 дБА, максимальний рівень звуку дорівнює 40 дБА». Згідно ДСН 463-2019, для часу доби з 08:00 до 22:00 (день), виміряні значення еквівалентного та максимального рівнів звуку не перевищують допустимих.
Згідно з протоколом дослідження шумового навантаження та інфразвуку № м-273 від 18.10.2022 «на вулиці у точці 3 (південно – західний напрямок від межі території ТОВ «Українська холдингова лісопильна компанія» за адресою Житомирська область, м. Коростень, вул. С. Кемського 11 Т біля житлового будинку по вул. Ярослава Мудрого, 106) еквівалентний рівень звуку дорівнює 32 дБА, максимальний рівень звуку дорівнює 35 дБА». Згідно ДСН 463-2019, для часу доби з 08:00 до 22:00 (день), виміряні значення еквівалентного та максимального рівнів звуку не перевищують допустимих.
Згідно з протоколом дослідження шумового навантаження та інфразвуку № м-274 від 18.10.2022 «на вулиці у точці 5 територія земель загального користування Коростенської міської ради (110 м на захід від межі території ТОВ «Українська холдингова лісопильна компанія» за адресою Житомирська область, м. Коростень, вул. С. Кемського 11 Т біля житлового будинку по вул. Ярослава Мудрого, 106) еквівалентний рівень звуку дорівнює 36 дБА, максимальний рівень звуку дорівнює 39 дБА». Згідно ДСН 463-2019, для часу доби з 08:00 до 22:00 (день), виміряні значення еквівалентного та максимального рівнів звуку не перевищують допустимих.
Згідно з протоколом дослідження шумового навантаження та інфразвуку № м-275 від 18.10.2022 «на вулиці у точці 4 на території ПрАТ «Коростенський завод МДФ» (107 м від межі території ТОВ «Українська холдингова лісопильна компанія» за адресою Житомирська область, м.Коростень, вул.С.Кемського 11 Т на території ПрАТ «Коростенський завод МДФ») еквівалентний рівень звуку дорівнює 48 дБА, максимальний рівень звуку дорівнює 50 дБА». Згідно ДСН 463-2019, для часу доби з 08:00 до 22:00 (день), виміряні значення еквівалентного та максимального рівнів звуку не перевищують допустимих.
Відмовляючи у задоволенні позову суд першої інстанції виходив з того, що матеріали справи не містять доказів на підтвердження факту забруднення відповідачами садиби позивача окремо та забруднення атмосферного повітря в житловій забудові загалом на момент ймовірного виявлення порушень природоохоронного законодавства. Таким чином в ході судового розгляду судом не встановлено умов, за яких на відповідачів може бути покладено зобов`язання про компенсацію моральної шкоди позивачу.
Проте колегія суддів не погоджується із такими висновками суду першої інстанції, мотивуючи таким.
Відповідно до ч.1 ст.50 Конституції України кожен має право на безпечне для життя і здоров`я довкілля та на відшкодування завданої порушенням цього права шкоди.
За приписами ч.1 ст.275 ЦК України фізична особа має право на захист свого особистого немайнового права від протиправних посягань інших осіб. Захист особистого немайнового права здійснюється способами, встановленими главою 3 цього Кодексу.
Статтею 293 ЦК України встановлено, що фізична особа має право на безпечне для життя і здоров`я довкілля, право на достовірну інформацію про стан довкілля, про якість харчових продуктів і предметів побуту, а також право на її збирання та поширення. Діяльність фізичної та юридичної особи, що призводить до нищення, псування, забруднення довкілля, є незаконною. Кожен має право вимагати припинення такої діяльності. Діяльність фізичної та юридичної особи, яка завдає шкоди довкіллю, може бути припинена за рішенням суду.
Європейський суд з прав людини вказав, що ні стаття 8, ні будь-які інші положення Конвенції не гарантують права на охорону природного екологічного середовища як такого. Також жодного питання не виникне, якщо оскаржувана шкода є незначною у порівнянні з небезпекою навколишнього середовища, притаманною життю в кожному сучасному місті. Однак, може мати місце небезпідставна скарга за статтею 8 там, де екологічна небезпека досягає такого серйозного рівня, що призводить до суттєвого перешкоджання здатності заявника користуватися своїм житлом, мати приватне чи сімейне життя. Оцінка такого мінімального рівня є відносною і залежить від усіх обставин справи, таких як інтенсивність та тривалість шкідливого впливу та його фізичний чи психологічний вплив на здоров`я або якість життя особи; немає сумніву, що промислове забруднення може негативно вплинути на здоров`я суспільства в цілому і погіршувати якість життя особи, проте часто неможливо визначити у кількісному вираженні його вплив у кожному окремому випадку. Що стосується, наприклад, погіршення здоров`я, то важко вирізнити вплив екологічних ризиків від впливу інших відповідних факторів, таких як вік, професія або особистий спосіб життя. «Якість життя», в свою чергу, є суб`єктивною характеристикою, яка тяжко піддається точному визначенню (див. DUBETSKA AND OTHERS v. UKRAINE, № 30499/03, § 105, 106, ЄСПЛ, 10 лютого 2011 року).
Також Європейський суд з прав людини зазначив, що для того, щоб порушити питання за статтею 8 Конвенції, втручання, щодо якого скаржиться заявник, має безпосередньо впливати на його житло, приватне або сімейне життя та має досягти певного мінімального рівня, щоб скарги підпадали під дію статті 8 Конвенції. Тому для рішення першочерговим є те, чи може забруднення довкілля, на яке скаржиться заявник, вважатися таким, що достатньо негативно впливає на користування зручностями його житла та якість його приватного і родинного життя; оцінка такого мінімального рівня є відносною та залежить від усіх обставин справи, таких як інтенсивність і тривалість шкідливого впливу та його фізичні чи психологічні наслідки. Також має братися до уваги загальний контекст довкілля. Суд нещодавно нагадував, що не може бути небезпідставної скарги за статтею 8 Конвенції, якщо шкода, стосовно якої подаються скарги, е незначною у порівнянні з екологічними ризиками, притаманними життю в кожному сучасному місті. Що стосується погіршення стану здоров`я, то важко відрізнити вплив екологічних ризиків від впливу інших відповідних факторів, таких як вік, професія або особистий спосіб життя. Також що стосується загального контексту довкілля, то немає сумнівів в тому, що сильне забруднення води та ґрунту може негативно вплинути на громадське здоров`я загалом та погіршити якість життя особи, але його фактичний вплив у кожному окремому випадку неможливо визначити у кількісному вираженні; «якість життя», власне, є суб`єктивною характеристикою, яка не піддається точному визначенню (див. DZEMYUK v. UKRAINE, № 42488/02, ЄСПЛ, § 77, 78, 79, від 04 вересня 2014 року). 
Особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав. Моральна шкода полягає: у фізичному болю та стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з каліцтвом або іншим ушкодженням здоров`я; у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з протиправною поведінкою щодо неї самої, членів її сім`ї чи близьких родичів; у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку із знищенням чи пошкодженням її майна; у приниженні честі та гідності фізичної особи, а також ділової репутації фізичної або юридичної особи (ч.ч.1, 2 ст.23 ЦК України).
Зобов`язання про компенсацію моральної шкоди виникає за таких умов: наявність моральної шкоди; протиправність поведінки особи, яка завдала моральної шкоди; наявність причинного зв`язку між протиправною поведінкою особи яка завдала моральної шкоди та її результатом - моральною шкодою; вина особи, яка завдала моральної шкоди. У разі встановлення конкретної особи, яка завдала моральної шкоди, відбувається розподіл тягаря доказування: (а) позивач повинен довести наявність моральної шкоди та причинний зв`язок; (б) відповідач доводить відсутність протиправності та вини. Завдання моральної шкоди - явище завжди негативне. Проте з цього не слідує, що будь-яка завдана моральна шкода породжує зобов`язання з її відшкодування. Покладення обов`язку відшкодувати завдану моральну шкоду може мати місце лише за умови, коли шкода була викликана протиправною поведінкою відповідальної за неї особи (див. постанову Верховного Суду у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду від 25 травня 2022 року в справі № 487/6970/20 (провадження № 61-1132св22), постанову Верховного Суду у складі Об`єднаної палати Касаційного цивільного суду від 05 грудня 2022 року в справі № 214/7462/20 (провадження № 61-21130сво21)).
Розмір грошового відшкодування моральної шкоди визначається судом залежно від характеру правопорушення, глибини фізичних та душевних страждань, погіршення здібностей потерпілого або позбавлення його можливості їх реалізації, ступеня вини особи, яка завдала моральної шкоди, якщо вина є підставою для відшкодування, а також з урахуванням інших обставин, які мають істотне значення. При визначенні розміру відшкодування враховуються вимоги розумності і справедливості (аб.2 ч.3 ст.23 ЦК України).
За нормою ч.3 ст.23 ЦК України, моральна шкода відшкодовується грошовими коштами, іншим майном або в інший спосіб. Розмір грошового відшкодування моральної шкоди визначається судом залежно від характеру правопорушення, глибини фізичних та душевних страждань, погіршення здібностей потерпілого або позбавлення його можливості їх реалізації, ступеня вини особи, яка завдала моральної шкоди, якщо вина є підставою для відшкодування, а також з урахуванням інших обставин, які мають істотне значення. При визначенні розміру відшкодування враховуються вимоги розумності і справедливості.
Абзац другий частини третьої статті 23 ЦК України, у якому вжитий термін «інші обставини, які мають істотне значення» саме тому і не визначає повний перелік цих обставин, що вони можуть різнитися залежно від ситуації кожного потерпілого, особливості якої він доводить суду. Обсяг немайнових втрат потерпілого є відкритим, і в кожному конкретному випадку може бути доповнений обставиною, яка впливає на формування розміру грошового відшкодування цих втрат. Розмір відшкодування моральної шкоди перебуває у взаємозв`язку з фізичним болем, моральними стражданнями, іншими немайновими втратами, яких зазнала потерпіла особа, а не із виключністю переліку та кількістю обставин, які суд має врахувати (див. постанову Великої Палати Верховного Суду від 29 червня 2022 року в справі № 477/874/19 (провадження № 14-24цс21)).
Розмір грошового відшкодування моральної шкоди визначає суд у рішенні, а не психолог у висновку. Висновок останнього може слугувати для судді орієнтиром у пізнанні глибини фізичних та душевних страждань, погіршення здібностей потерпілого або позбавлення його можливості їх реалізації, інших обставин, які мають істотне значення, зокрема й можливого грошового еквівалента таких страждань. Проте розмір відповідного відшкодування незалежно від наявності висновку психолога суддя повинен встановити, враховуючи вимоги розумності та справедливості (див. постанову Великої Палати Верховного Суду від 09 листопада 2022 року у справі № 372/1652/18 (провадження № 14-115цс21)).
Звертаючись до суду із названим позовом,  ОСОБА_1 вказувала, що проживає разом із своєю малолітньою дитиною ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , та своїми батьками ОСОБА_3 та ОСОБА_4 по АДРЕСА_1 . Вкрай близько біля житлового будинку за їх місцем проживання побудовані та здійснюються свою діяльність відповідачі: Товариство з обмеженою відповідальністю «Коростенський завод МДФ» та Товариство з обмеженою відповідальністю «Українська холдингова лісопильна компанія». Протягом всього часу від дня відкриття цих підприємств зазначеними суб`єктами господарювання грубо порушується право позивача та її сім`ї на безпечне для життя і здоров`я довкілля, на безпечні та здорові умови проживання, створюється ризик та загроза життю та здоров`я, ризик виникнення найнебезпечніших хвороб, які в подальшому можуть призвести до смерті. Дитина зазнавала шкоди від діяльності даних заводів, ще до її народження, перебуваючи в утробі матері, яка під час виношування дитини фактично постійно проживала за адресою: АДРЕСА_1 .
Обґрунтовуючи позовні вимоги, ОСОБА_1 посилалась на постанову Житомирського апеляційного суду від 27.05.2020 у справі №283/518/17-ц, якою рішення Малинського районного суду Житомирської області від 12.03.2020 року залишено без змін, визнано беззаперечне порушення екологічного права ОСОБА_5 на безпечне для життя і здоров`я довкілля, на безпечні і здорові умови проживання та нанесення моральної шкоди, завданої порушенням цього права. Позивач, разом з дитиною проживає в будинку, який розташований по одній вулиці, поряд з будинком ОСОБА_5 .
Також рішенням Коростенського міськрайонного суду Житомирської області від 15.06.2022 року у справі № 279/1808/22 позов задоволено, стягнуто з ТОВ «Коростенський завод МДФ» на користь ОСОБА_1 50 000,00 грн на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення права на безпечне для життя і здоров`я довкілля, на безпечні і здорові умови проживання та стягнуто з ТОВ «Українська холдингова лісопильна компанія» на користь ОСОБА_1 50 000,00 грн на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення права на безпечне для життя і здоров`я довкілля, на безпечні і здорові умови проживання. Постановою Житомирського апеляційного суду від 13.06.2022 року у справі № 279/1808/22 апеляційні скарги ПАТ «Коростенський завод МДФ» та ТОВ «Українська холдингова лісопильна компанія» залишено без задоволення, а рішення Коростенського міськрайонного суду Житомирської області від 15.06.2022 року без змін. 
Крім того посилалась на те, що її батьком ОСОБА_4 , який проживає разом з нею за адресою: АДРЕСА_1 , було подано аналогічний позов з тим самим предметом та підставою позову, до тих самих сторін, що і ОСОБА_5 . Постановою Житомирського апеляційного суду від 16.11.2021 року у справі №279/2933/20 апеляційну скаргу ОСОБА_4 задоволено частково, встановлено беззаперечне порушення відповідачами права ОСОБА_4 на безпечне для життя і здоров`я довкілля, на безпечні і здорові умови проживання. Постановлено стягнути з ПАТ «Коростенський завод МДФ» та ТОВ «Українська холдингова лісопильна компанія» на користь ОСОБА_4 по 50 000,00 грн на відшкодування моральної шкоди. Її матір`ю, ОСОБА_3 , яка також проживає разом з нею за адресою: АДРЕСА_1 , було подано аналогічну заяву. Рішенням Коростенського міськрайонного суду Житомирської області від 26.04.2022 року у справі №279/1066/22 позов ОСОБА_3 до ПАТ «Коростенський завод МДФ» та ТОВ «Українська холдингова лісопильна компанія» про стягнення моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її права на безпечне для життя і здоров`я довкілля, на безпечні і здорові умови проживання задоволено частково. Постановлено стягнути з ПАТ «Коростенський завод МДФ» та ТОВ «Українська холдингова лісопильна компанія на користь її матері, ОСОБА_3 по 50 000,00 грн на відшкодування моральної шкоди.
Висновком експертів за результатами проведення комісійної інженерно-екологічної експертизи від 12.07.2019 року №5292/18-48/1259/18-23/1507/19-23, проведеної на виконання ухвали Малинського районного суду Житомирської області у справі №286/518/17-ц за позовом ОСОБА_5 , надано аналіз забруднення хімічними речовинами атмосферного повітря в житловій забудові внаслідок діяльності підприємств. За результатами досліджень інтенсивності викидів забруднюючих речовин із стаціонарних джерел ТОВ «Коростенський завод МДФ» та ТОВ «Українська холдингова лісопильна компанія» (при потужності роботи підприємств – 0,25-4% від показників потужності, визначених у матеріалах інвентаризації та дозволі на викиди ТОВ «Коростенський завод МДФ» та 12-18% від показників потужності, визначених у матеріалах інвентаризації та дозволі на викиди ТОВ «Українська холдингова компанія») в житловій забудові спостерігались перевищення граничнодопустимої концентрації забруднюючих речовин. Відповідно до протоколів досліджень в житловій забудові ОСОБА_5 по вул.Кн.Я.Мудрого, 102 у м.Коростені, встановлено концентрацію пилу 1,8 мг/м.куб. при максимально разовій граничнодопустимій 0,5 мг/м.куб., що є перевищенням концентрації пилу в 3,6 рази, концентрації фенолу – 0,006 мг/м.куб., при максимально разовій граничнодопустимій концентрації 0,01 мг/м.куб., формальдегіду – 0,002 мг/м.куб., при максимально разовій граничнодопустимій концентрації 0,035 мг/м.куб. Концентрація вуглецю оксиду становить 4,3 мг/м.куб. при максимально разовій граничнодопустимій концентрації 0,2 мг/м.куб., ангідриту сірчистого – 0,09 мг/м.куб. при максимально разовій граничнодопустимій концентрації – 0,5 мг/ м.куб. Крім того, серед речовин, які викидаються в атмосферне повітря стаціонарними джерелами підприємств є ті, для які при сумарній присутності в атмосферному повітрі встановлено ефект сумації біологічної дії, тобто односпрямований (викликає одні і ті ж захворювання) несприятливий вплив на організм людини декількох різних забруднюючих речовин: група 43: сірчистий ангідрид та діоксин азоту, група 46: сірчистий ангідрид та фенол, група 47: сірчистий ангідрид, вуглецю оксид, діоксин азоту та фенол. Спостерігається суттєве перевищення за групою 47 – перевищує гранично допустимий в 2,19 рази. Всі ці викиди здійснюються при роботі заводу в три зміни по вісім годин з ефективним часом виробництва 22 год/добу. Таким чином, забруднення є постійними, оскільки підприємства працюють і в денну, і в нічну пору доби, і завдають значного негативного впливу зазначеними небезпечними речовинами. Крім цього, експерти зазначають, що при звичайних режимах роботи джерел викидів підприємства фактичної концентрації забруднюючих речовин в житловій забудові значно перевищені за виявлені. По звіту інвентаризації викидів забруднюючих речовин тільки ТОВ «Коростенський завод МДФ» здійснює викидів суспендованих твердих часток – 334,08 тон/рік, оксидів – азоту (у перерахунку на діоксин азоту) – 359,5 тон/рік, оксидів вуглецю – 350,602 тон/рік, кислоти оцтової – 1,424226 тон/рік, формальдегіду 17,9 тон/рік, метану – 9,0 тон/рік, вуглецю діоксину – 142695,242 тон/рік.
Відповідно до листа Державної екологічної інспекції у Житомирській області від 6 липня 2016 року, у якому зазначено, що питання дотримання вимог природоохоронного законодавства під час будівництва та експлуатації ТОВ «Коростенський завод МДФ» неодноразово, у 2012, 2013, 2014 та 2015 роках, перевірялися в ході планових та позапланових перевірок.
Під час проведення перевірок виявлялися ряд грубих порушень, таких як наднормативні викиди забруднюючих речовин в атмосферне повітря, несанкціонований скид забруднюючих речовин за територію підприємства без попередньої очистки, відхилення від норм, встановлених висновком державної екологічної експертизи, невідповідність роботи очисних споруд до робочого проекту, перевищення вмісту забруднюючих речовин у стічних водах, які скидалися на очисні споруди водоканалу.
Виявлені порушення фіксувалися актами перевірок, надавалися приписи з метою їх усунення, у 2012 році Державною екологічною інспекцією у Житомирській області винесено рішення про тимчасову заборону діяльності ТОВ «Коростенський завод МДФ» до повного усунення порушень, а також обраховано збитки за наднормативні викиди забруднюючих речовин в атмосферне повітря у розмірі 196 000,00 грн, які у подальшому були повністю відшкодовані.
Останньою перевіркою інспекції у 2015 році встановлено, що ТОВ «Коростенський завод МДФ» усі необхідні документи екологічного характеру отримано, грубі порушення вимог природоохоронного законодавства усунуто.
Окрім того, у листі від 6 березня 2017 року Державна екологічна інспекція зазначила, що під час здійсненої в період з 26 жовтня 2016 року по 14 листопада 2016 року планової перевірки ТОВ «Коростенський завод МДФ» виявлені наступні порушення вимог природоохоронного законодавства у сфері охорони атмосферного повітря, а саме: не надано під час перевірки дозвіл на викиди забруднюючих речовин в атмосферне повітря від стаціонарних джерел викидів, яким визначено видовий та кількісний склад викидів забруднюючих речовин, а також позитивний висновок державної експертизи по робочому проекту будівництва відділення підготовки та зберігання смоли, джерело викидів забруднюючих речовин в атмосферне повітря (стартова труба відводу димових газів енергоблоку) не обладнано майданчиком для відбору проб викидів та відсутній вхідний отвір для відбору проб.
Лист Державної екологічної інспекції від 6 липня 2017 року також свідчить про те, що протягом періоду з 22 по 29 червня 2017 року проводилась позапланова перевірка дотримання вимог природоохоронного законодавства ТОВ «Українська холдингова лісопильна компанія». За результатами даної перевірки виявлені порушення вимог природоохоронного законодавства у галузі охорони атмосферного повітря, а саме: не пронумеровані джерела викидів забруднюючих речовин в атмосферне повітря; не надані документи у галузі охорони атмосферного повітря: паспорти газоочисних установок на джерелах викидів, інструкцію з експлуатації ГОУ, наказ про призначення осіб, відповідальних за технічний стан ГОУ, журнали проведення поточних та планових ремонтів та обліку робочого часу ГОУ, довідки щодо постановки на державний облік в галузі охорони атмосферного повітря.
За результатами перевірки складено акт та надано обов`язковий до виконання припис на усунення виявлених порушень.
Колегія апеляційного суду не погоджується з висновком суду першої інстанції, що у період з 27.06.2017 по 04.07.2017, Державною екологічною інспекцією у Житомирській області проведено перевірку Коростенського заводу МДФ на предмет дотримання вимог природоохоронного законодавства в галузі охорони атмосферного повітря, водних і земельних ресурсів щодо поводження з відходами та небезпечними хімічними речовинами, за результатами якої складено Акт, відповідно до якого порушень не виявлено, та ТОВ «Українська холдингова лісопильна компанія» після введення в експлуатацію у червні 2017 року перевірялося на предмет дотримання вимог природоохоронного законодавства, за наслідками якого були встановлені порушення в частині необхідності надання паспортів на установки ГОУ, призначення відповідальних осіб за експлуатацію цих установок, тощо, про які йде вказано у надано позивачем листі від 07 липня 2017 року. Вказані порушення були усунуті, що підтверджено наступною перевіркою у серпні 2017 року, перевіркою у 2020 році, а також дослідженнями, що проведені державними органами та установами протягом всього часу експлуатації підприємства 2017-2023 років, і таким чином, в діяльності їх мало місце разове, зафіксоване уповноваженим державним органом, порушення вимог природоохоронного законодавства, виходячи з наступного.
Так грубі порушення відповідачами вимог природоохоронного законодавства виявлені протягом 2012-2017 років, а також у 2019 році що підтверджуються змістом наданих позивачем листів Державної екологічної інспекції у Житомирській області.
Окрім того, обґрунтовуючи позовні вимоги, ОСОБА_1 надала суду висновок комісійної інженерно-екологічної експертизи №5292/18-48/1259/18-23/1507/19-23 від 12 липня 2019 року, проведеної експертами Київського науково-дослідного інституту судових експертиз в межах цивільної справи №283/518/17-ц за позовом ОСОБА_5 .
Зміст описової частини вказаної експертизи свідчить про те, що дослідження повітря здійснювалося й на території домогосподарства позивачки - вулиця Ярослава Мудрого, №112 в м. Коростені (протокол 04-03 від 15 квітня 2019 року).
У висновку цієї експертизи зазначено, що діяльність ТОВ «Коростенський завод МДФ» та ТОВ «Українська лісопильна компанія» (як разом так і окремо) призвела до забруднення навколишнього природного середовища небезпечними хімічними речовинами.
Експертами також зазначено, що відповідно до результатів дослідження повітря населених місць (протоколи вимірювання від 15 та від 25 квітня 2019 року) виявлено перевищення гранично допустимих концентрацій забруднюючих речовин, характерних для ТОВ «Коростенський завод МДФ» та ТОВ «Українська холдингова лісопильна компанія» за межами санітарно-захисної зони. 
На підставі викладеного, експерти дійшли висновку, що при звичайних режимах роботи джерел викидів ТОВ «Коростенський завод МДФ» та ТОВ «Українська холдингова лісопильна компанія» фактичні концентрації досліджуваних забруднюючих речовин в житловій забудові значно вищі за виявлені та, ймовірно, перевищують ГДК м.р.
Достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування. Питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання (ч.ч.1,2 ст.80 ЦПК України).
У постанові Великої Палати Верховного Суду від 18 березня 2020 року у справі №129/1033/13-ц (провадження № 14-400цс19) зазначено, що принцип змагальності забезпечує повноту дослідження обставин справи та покладає тягар доказування на сторони. Водночас цей принцип не створює для суду обов`язок вважати доведеною та встановленою обставину, про яку стверджує сторона. Таку обставину треба доказувати таким чином, аби реалізувати стандарт більшої переконливості, за яким висновок про існування стверджуваної обставини з урахуванням поданих доказів видається вірогіднішим, ніж протилежний (див. постанови Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 2 жовтня 2018 року у справі № 910/18036/17, від 23 жовтня 2019 року у справі № 917/1307/18(пункт 41)). Тобто, певна обставина не може вважатися доведеною, допоки інша сторона її не спростує (концепція негативного доказу), оскільки за такого підходу принцип змагальності втрачає сенс (див. пункт 43 постанови Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 23 жовтня 2019 року у справі № 917/1307/18).
Судом першої інстанції не надано оцінки висновку експертів за результатами комісійної інженерно-екологічної експертизи № 5292/18-48/1259/18-23/1507/19-23 від 12 липня 2019 року разом із іншими доказами у справі, зокрема, листами Державної екологічної інспекції від 06 липня 2016 року, від 06 березня 2017 року, 06 квітня 2017 року тощо.
Також місцевим судом не враховано суттєвий та триваючий характер порушення прав доньки позивача, яка протягом тривалого часу була позбавлена права на проживання у безпечному довкіллі, враховуючи, що порушення мали місце з 2012 року й тривали до 2017 року, а також у 2019 році. 
При цьому висновок ННЦ «ІСЕ ім. Засл. Проф. М.С. Бокаріуса» МЮ України від 10.04.2023 та висновок експерта Житомирського відділення Київського НДІСЕ за результатами проведення судової інженерно-екологічної експертизи № 880/23-25 від 15.09.2023, не спростовують висновків комісійної інженерно-екологічної експертизи КНДІСЕ від 12.07.2019 в сукупності з іншими доказами, які містяться у цій справі, виходячи з наступного. 
З висновків вказаних експертиз, які є аналогічними, слідує, що перевищення нормативів гранично допустимих викидів забруднюючих речовин в атмосферне повітря стаціонарними джерелами відповідачів відсутні; перевищення встановлених нормативів гранично-допустимих концентрацій хімічних речовин в атмосферному повітрі населених місць на межі санітарно-захисної смуги як ТОВ «Українська холдингова лісопильна компанія» відсутні; перевищення гранично-допустимих концентрацій забруднюючих речовин в атмосферному повітрі в житловій забудові, за наслідками досліджень стану забруднення атмосферного повітря на території Коростенського району органами Держпродспожив служби відсутні; перевищення гранично-допустимих концентрацій забруднюючих речовин в організованих викидах стаціонарних джерел ТОВ «Українська холдингова лісопильна компанія», за наслідками досліджень, проведених у 2019 році ТОВ «Науково-виробниче об`єднання «ЕКОАЛЬЯНС» відсутні.
Експерти ННЦ «ІСЕ ім. Засл. Проф. М.С. Бокаріуса» МЮ України вказали, що результати проведення заходів державного нагляду (контролю) у 2017-2020 р.р. ТОВ «Українська холдингова лісопильна компанія» не встановили перевищення нормативів гранично допустимих викидів забруднюючих речовин в атмосферне повітря. При цьому експерти, зокрема, керувалися Актом щодо додержання ТОВ «Українська холдингова лісопильна компанія» вимог законодавства в сфері охорони природного навколишнього середовища від 10.11.2020 №519 з посиланням, зокрема, на сертифікат від 30.10.2018, відбір проб викидів від 10.11.2018; звіту про здійснення контролю викидів забруднюючих речовин в атмосферу дата проведення 26-27.09.2022; листом Головного Управління Держпродспожив служби у Житомирській області від 14.03.2023.
Аналогічно експерт Житомирського відділення КНДІСЕ керувався, зокрема, Актом №80 від 09.06.2020, згідно якого порушень санітарного законодавства ТОВ «Коростенський завод «МДФ» не виявлено, Протоколом 8-32 відбору проби повітря від 28.03.2023, Протоколом №9 (109-133) дослідження повітря населених місць від 27.03.2023.
Відтак, висновки вказаних експертиз, зроблені частково за документами, наданими на дослідження пізніше, аніж було виготовлено висновок експертів КНДІСЕ від 12.07.2019 №5292/18-48/1259/18-23/1507/19-23 за результатами проведення інженерно-екологічної експертизи у справі №283/518/17 та не можуть однозначно свідчити про відсутність виявлених порушень, зафіксованих у висновку експертів КНДІСЕ від 12.07.2019 станом на час проведення експертизи.
Також колегія суддів звертає увагу, що експерти ННЦ «ІСЕ ім. Засл. Проф. М.С. Бокаріуса» МЮ України у висновку від 10.04.2023 та Житомирського відділення КНДІСЕ у висновку від 15.09.2023 висловили позицію стосовно того, що зафіксовані в Протоколі №04-03 дослідження повітря населених місць від 15 квітня 2019 року та Протоколі №04-05 дослідження повітря населених місць від 25 квітня 2019 концентрації хімічних речовин та пилу недиференційованого за складом, є виявленими в конкретний час та в конкретній точці відбору проб. Разове виявлення хімічних речовин в атмосферному повітрі у визначених точках не може свідчити про їх постійний, тобто сталий характер. Так само разове проведення дослідження повітря населених місць згідно протоколів №04-03 та №04-05 у зазначених в них місцях відбору проб, не може охарактеризувати стан забруднення атмосферного повітря в інших місцях житлової забудови або певної території. Для визначення рівня забруднення атмосферного повітря в іншій точці житлової забудови необхідно провести дослідження безпосередньо в цій точці.
Наведене свідчить, що вказані висновки експертів в цілому не спростовують встановленого факту перевищення концентрації хімічних речовин та пилу недиференційованого за складом в атмосферному повітрі в домогосподарствах, розташованих поблизу місця діяльності відповідачів.
Окрім того, висновками експертів від 10.04.2023 щодо та від 15.09.2023 щодо діяльності ТОВ «Українська холдингова лісопильна компанія» та ТОВ «Коростенський завод «МДФ» відповідно встановлено, що вказані в Протоколі №04-03 дослідження повітря населених місць від 15 квітня 2019 року та Протоколі №04-05 дослідження повітря населених місць від 25 квітня 2019 концентрації хімічних речовин та пилу недиференційованого за складом могли потрапити до атмосферного повітря із різних джерел впливу: пожеж, спалювання сухої трави та листви, що мали місце, зокрема, у квітні 2019 року у м. Коростені, руху транспортних автомобілів, діяльності гаражного кооперативу, що знаходиться поблизу точки відбору проб, ґрунтової дороги, димових та вентилізаційних труб, за умови їх роботи та пиління внаслідок вітру та руху, функціонування приватних господарств, а саме їх опалювання, використання автотранспорту та відсутність забезпечення послуг з централізованого відведення (каналізації).
Зазначені висновки також частково зроблені експертами на підставі документів, наданих після 2019 року, зокрема, переліку суб`єктів господарювання за період з 2017 року по 15.03.2023 згідно якого встановлено, що станом на 15.03.2022 у радіусі 2 км - 3 км від місця розташування ТОВ «Українська холдингова лісопильна компанія» та ПрАТ «Коростенський завод «МДФ» знаходиться понад 50 джерел стаціонарних викидів забруднюючих речових в атмосферне повітря.
Разом з тим, яка кількість підприємств функціонувала станом на квітень 2019 року та який їх вплив на оточуюче середовище під час розгляду справи не встановлено.
Висновок, що перевищень ГДК забруднюючих речовин в організованих викидах стаціонарних джерел ТОВ «Коростенський завод МДФ» не виявлено, по суті ґрунтується на тому, що Аналітично-вимірювальна лабораторія TOB «Науково-виробниче об`єднання «ЕКОАЛЬЯНС» не може надати сертифікати, які було видано 29.09.2017 № ПТ-204/17 (з терміном дії до 28.09.2019) та 14.08.2019 № ПТ-337/19 (з терміном дії до 13.08.2021), так як документи з визнання вимірювальних можливостей лабораторії були знищені у встановленому порядку і копії актів про знищення додаються.
В експертизі Житомирського відділення КНДІСЕ від 15.09.2023, яка є аналогічною експертизі ННЦ «ІСЕ ім. Засл. Проф. М.С. Бокаріуса» МЮ України від 10.04.2023 зазначено, що в матеріалах наданих на дослідження наявні Акт відбору проб викидів стаціонарних джерел від 15 квітня 2019 року № 04-01, Акт відбору проб викидів стаціонарних джерел від 18 квітня 2019 року № 04-03, Акт відбору проб викидів стаціонарних джерел від 25 квітня 2019 року № 04-09, що складені аналітично-вимірювальною лабораторією TOB «Науково- виробниче об`єднання «Екоальянс». В зазначених актах не зафіксована інформація, з якою потужністю працювало підприємство на момент відбору проб.
Разом з тим в експертизі КНДІСЕ від 12.07.2019 в сукупності з іншими доказами встановлено, що за результатами досліджень інтенсивності викидів забруднюючих речовин із стаціонарних джерел ТОВ «Коростенський завод МДФ» та ТОВ «Українська холдингова лісопильна компанія», з урахуванням свідчення фахівців, які проводили відбір проб та вимірювання, встановлено, що стаціонарні джерела викидів, на яких відбирались проби та проводились вимірювання, не працювали в максимальному режимі (працювали з потужністю 0,25 - 4 % від показників потужності, визначених у матеріалах інвентаризації та дозволі на викиди ТОВ «Коростенський завод МДФ» та 13 % від показників потужності, визначених у матеріалах інвентаризації та дозволі на викиди ТОВ «Українська холдингова компанія»).
Відтак, висновок експертизи ННЦ «ІСЕ ім. Засл. Проф. М.С. Бокаріуса» МЮ України від 10.04.2023 та висновок експерта Житомирського відділення Київського НДІСЕ за результатами проведення судової інженерно-екологічної експертизи № 880/23-25 від 15.09.2023, не спростовують висновків комісійної інженерно-екологічної експертизи КНДІСЕ від 12.07.2019 в сукупності з іншими доказами, які містяться у цій справі. 
З урахуванням вищевикладеного, колегія суддів дійшла висновку, що позивач під час розгляду справи довела понаднормативне забруднення відповідачами території місця її проживання забруднюючими речовинами і що таке забруднення природного довкілля є прямим наслідком протиправної господарської діяльності відповідачів протягом 2012-2017 років, а також забруднення атмосферного повітря на території садиби позивача, яке здійснювалось у 2019 році, що підтверджено висновком експертизи, іншими доказами по справі та є підставою для відшкодування моральної шкоди.
Отже, колегія апеляційного суду доходить висновку, що позивачем доведений факт порушення відповідачами вимог природоохоронного законодавства у сфері охорони атмосферного повітря і причинно-наслідковий зв`язок між виробничою діяльністю ТОВ «Коростенський завод МДФ» та ТОВ «Українська холдингова лісопильна компанія», з однієї сторони, та забрудненням атмосферного повітря й стану довкілля на території проживання дитини. 
Статтею 50 Конституції України встановлено, що кожен має право на безпечне для життя і здоров`я довкілля та на відшкодування завданої порушенням цього права шкоди.
Міжнародним договором, який закріпив зобов`язання держав у сфері доступу до правосуддя в екологічних справах, є Орхуська конвенція, ратифікована Законом України від 6 липня 1999 року №832-ХІV.
Пунктом 3 статті 9 Орхуської конвенції на її Договірні Сторони покладається зобов`язання, зокрема, забезпечувати доступ громадськості до процедур оскарження дій та бездіяльності державних органів і приватних осіб, що порушують вимоги національного екологічного законодавства.
Відповідно до положень Орхуської конвенції представники громадськості мають право оспорювати порушення національного законодавства у сфері довкілля незалежно від того, належать такі порушення до прав на інформацію і на участь громадськості при прийнятті рішень, гарантованих Орхуською конвенцією, чи ні. Орхуська конвенція забезпечує доступ до правосуддя як на підставі власних положень, так і в порядку забезпечення дотримання національного природоохоронного законодавства.
За змістом пунктів «а», «з» статті 9 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» кожний громадянин України має право на безпечне для його життя та здоров`я навколишнє природне середовище; подання до суду позовів до державних органів, підприємств, установ, організацій і громадян про відшкодування шкоди, заподіяної їх здоров`ю та майну внаслідок негативного впливу на навколишнє природне середовище.
За змістом наведеної норми можна дійти висновку про те, що природоохоронне законодавство встановлює дві різні підстави відповідальності, за наявності яких виникає обов`язок відшкодувати шкоду, а саме: у зв`язку з встановленням факту негативного впливу на навколишнє природне середовище, що є підставою для відшкодування шкоди особі, завданою порушенням права на безпечне довкілля, а також встановленням фактів завдання шкоди здоров`ю чи майну громадян внаслідок негативного впливу на навколишнє природне середовище.
Статтею 68 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» передбачено відповідальність за порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища.
Так, підприємства, установи, організації та громадяни зобов`язані відшкодовувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, в порядку та розмірах, встановлених законодавством України.
Застосування заходів дисциплінарної, адміністративної або кримінальної відповідальності не звільняє винних від компенсації шкоди, заподіяної забрудненням навколишнього природного середовища та погіршенням якості природних ресурсів.
Відповідно до статті 9 ЦК України положення цього Кодексу застосовуються до врегулювання відносин, які виникають у сферах використання природних ресурсів та охорони довкілля, а також до трудових та сімейних відносин, якщо вони не врегульовані іншими актами законодавства.
Частиною 1 статті 293 ЦК України передбачено, що фізична особа має право на безпечне для життя і здоров`я довкілля, право на достовірну інформацію про стан довкілля, про якість харчових продуктів і предметів побуту, а також право на її збирання та поширення.
Відповідно до ст.23 ЦК України особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав.
Моральна шкода полягає, зокрема, у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з протиправною поведінкою щодо неї самої, членів її сім`ї чи близьких родичів.
Розмір грошового відшкодування моральної шкоди визначається судом залежно від характеру правопорушення, глибини фізичних чи душевних страждань, погіршення здібностей потерпілого або позбавлення його можливості їх реалізації, ступеня вини особи, яка завдала моральної шкоди, якщо вина є підставою для відшкодування, а також з урахуванням інших обставин, які мають істотне значення. При визначенні розміру відшкодування враховуються вимоги розумності і справедливості.
Встановивши факт порушення відповідачами вимог природоохоронного законодавства у сфері охорони атмосферного повітря і причинно-наслідковий зв`язок між виробничою діяльністю ТОВ «Коростенський завод МДФ» та ТОВ «Українська холдингова лісопильна компанія», з однієї сторони, та забрудненням атмосферного повітря та стану довкілля на території, де проживає позивач з дитиною, з іншої, до чого призводить така діяльність відповідачів, колегія апеляційного суду дійшла висновку про стягнення відшкодування моральної шкоди, на користь ОСОБА_1 , в інтересах та на захист прав дитини: ОСОБА_6 .
Схожі за змістом висновки викладені у постановах Верховного Суду від 06 грудня 2023 року у справі № 279/3026/20, від 13 грудня 2023 року у справах № 279/4170/22, №279/1808/22, №279/1066/22, №279/1856/22.
Встановлено та підтверджено матеріалами справи, що внаслідок господарської діяльності відповідачів протягом 2012-2017 років, а також у 2019 році здійснювалось забруднення атмосферного повітря на території проживання ОСОБА_1 .
Позивач у позовній заяві просила стягнути з ТОВ «Коростенський завод МДФ» на свою користь, яка діє в інтересах та на захист прав дитини: ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , 100 000,00 гривень в якості відшкодування моральної шкоди, завданої порушенням її права на безпечне для життя і здоров`я довкілля, на безпечні і здорові умови проживання та з ТОВ «Українська холдингова лісопильна компанія» - 150 000,00 гривень в якості відшкодування моральної шкоди, завданої порушенням її права на безпечне для життя і здоров`я довкілля, на безпечні і здорові умови проживання. 
Судом апеляційної інстанції встановлено, що донька ОСОБА_1 - ОСОБА_6 народився ІНФОРМАЦІЯ_3 .
За таких обставин, враховуючи, що порушення екологічного права на безпечне для життя і здоров`я довкілля, на безпечні і здорові умови проживання для ОСОБА_6 було менш триваючим, колегія суддів вважає за необхідне стягнути з відповідачів по 20 000,00 грн в рахунок відшкодування моральної шкоди з кожного.
З урахуванням вищевикладеного, невідповідність висновків суду обставинам справи, неправильне застосування норм матеріального права, призвело до ухвалення у справі незаконного рішення, а тому останнє підлягає скасуванню з постановленням нового судового рішення про часткове задоволення позову з вищевказаних підстав.
Відповідно до ч. 1 статті 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. 
Таким чином, враховуючи, часткове задоволення апеляційної скарги ОСОБА_1 , яка на підставі п. 12 ч. 2 ст. 3 Закону України «Про судовий збір» звільнена від сплати судового збору, з відповідачів на користь держави підлягає стягненню судовий збір за розгляд справи у суді першої та апеляційної інстанції в розмірі по 500 грн з кожного.
Керуючись ст. 367, 368, 374, 376, 381-384 ЦПК України, суд
у х в а л и в:
Апеляційну скаргу ОСОБА_1 , яка діє в інтересах неповнолітньої ОСОБА_2 , задовольнити частково.
Рішення Овруцького районного суду Житомирської області від 04 квітня 2025 року скасувати та ухвалити нове судове рішення про часткове задоволення позову.
Стягнути з Товариства з обмеженою «Коростенський завод МДФ» на користь ОСОБА_1 , яка діє в інтересах неповнолітньої ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , в рахунок відшкодування моральної шкоди 20 000,00 грн та на користь держави судовий збір в розмірі 500 грн.
Стягнути з Товариства з обмеженою відповідальністю «Українська холдингова лісопильна компанія» на користь ОСОБА_1 , яка діє в інтересах неповнолітньої ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , в рахунок відшкодування моральної шкоди 20 000,00 грн та на користь держави судовий збір в розмірі 500 грн.
У задоволенні решти вимог відмовити. 
Постанова набирає законної сили з дня її ухвалення і може бути оскаржена у касаційному порядку безпосередньо до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.
Повний текст постанови складено 07 травня 2026 року.

Головуючий Судді