Справа № 420/14965/26 
Р І Ш Е Н Н Я
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
25 червня 2026 року м. Одеса

Одеський окружний адміністративний суд у складі судді Вікторії ХОМ`ЯКОВОЇ, розглянувши в порядку письмового провадження адміністративну справу за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «МОДНА ХВИЛЯ» до Одеської митниці про визнання протиправними та скасування рішень, карток відмови, -
ВСТАНОВИВ:
До Одеського окружного адміністративного суду надійшов адміністративний позов Товариства з обмеженою відповідальністю «МОДНА ХВИЛЯ» до Одеської митниці, в якому позивач просить: 
визнати протиправними та скасувати рішення Одеської митниці про коригування митної вартості товарів № UA500020/2026/000089/2 від 10.04.2026, № UA500020/2026/000090/2 від 10.04.2026, № UA500020/2026/000099/2 від 15.04.2026, № UA500020/2026/000109/2 вiд 23.04.2026, № UA500020/2026/000120/2 вiд 04.05.2026;
визнати протиправними та скасувати картки відмови Одеської митниці в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення № UA500020/2026/000117 від 10.04.2026, № UA500020/2026/000118 від 10.04.2026, № UA500020/2026/000127 від від 15.04.2026, № UA500020/2026/000138 вiд 23.04.2026, № UA500020/2026/000155 вiд 04.05.2026;
стягнути з Одеської митниці на користь Товариства з обмеженою відповідальністю "МОДНА ХВИЛЯ" судові витрати у справі - судовий збір у розмірі 36 322,72 грн. та витрати на професійну правничу допомогу. 
Позов мотивовано тим, що позивач за наявності усіх необхідних документів звернувся до митного органу для здійснення митного оформлення імпортованого товару. При визначенні митної вартості товару декларантом було обрано перший метод - за ціною договору. Сторона позивача стверджує, що відповідачем протиправно, в порушення норм статті 57 Митного кодексу України та за наявності усіх документів, які підтверджують заявлену декларантом митну вартість товару, здійснено визначення митної вартості товару, який ввозиться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту за другорядним методом - резервним. Внаслідок цього було прийняті оскаржувані рішення про коригування митної вартості товарів та картки відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення. Вважає, що відповідач безпідставно поставив під сумнів весь поданий йому пакет документів і необґрунтовано витребував додаткові документи, оскільки митним органом не доведено обставин, які б свідчили про існування у нього достатніх підстав для виникнення обґрунтованих сумнівів щодо правильності визначення позивачем числового значення митної вартості імпортованого товару. Застосування резервного методу для визначенні митної вартості товару є протиправним та необґрунтованим. За сукупністю наведених обставин, просить позов задовольнити повністю.
Ухвалою від 27.05.2026 позов залишено без руху. Надано позивачу 5-ти денний строк для усунення недоліків позовної заяви з дня отримання ухвали.
01.06.2026 року до суду від представника позивача надійшла заява про усунення недоліків.
Ухвалою від 04.06.2026 відкрито спрощене провадження у справі, вирішено проводити розгляд справи без виклику представників сторін.
Одеська митниця (далі - відповідач) проти позову заперечує, просить відмовити в задоволенні позову. Вказує про те, що Одеська митниця під час здійснення контролю митної вартості товарів позивача та прийнятті рішень про коригування митної вартості товару № UA500020/2026/000089/2 від 10.04.2026, № UA500020/2026/000090/2 від 10.04.2026 від 10.04.2026 року, № UA500020/2026/000099/2 від 15.04.2026, № UA500020/2026/000109/2 вiд 23.04.2026, № UA500020/2026/000120/2 вiд 04.05.2026 та карток відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення № UA500020/2026/000117 від 10.04.2026, № UA500020/2026/000118 від 10.04.2026, № UA500020/2026/000127 від від 15.04.2026, № UA500020/2026/000138 вiд 23.04.2026, № UA500020/2026/000155 вiд 04.05.2026 діяла у відповідності до вимог законів та інших нормативно-правових актів України, не порушувала права та законні інтереси позивача, а тому відсутні підстави для задоволення адміністративного позову. В обґрунтування заперечень посилається на те, що при проведенні у відповідності до положень статті 54 Митного кодексу України контролю правильності визначення декларантом митної вартості товарів, заявлених до митного оформлення позивачем, митницею встановлено наявність в документах розбіжностей та неточностей. За таких підстав та відповідно до вимог Митного кодексу України, посадовою особою відповідача було направлено позивачу електронну вимогу, щодо надання додаткових документів з метою підтвердження заявлених відомостей у митній декларації. Сторона відповідача доводить, що у повній відповідності з частиною п`ятою статті 54 Митного кодексу України та за результатом проведеної процедури консультації з декларантом, митним органом обґрунтовано та правомірно було прийнято рішення про коригування митної вартості товарів. Стверджує, що митну вартість імпортованого товару було визначено на підставі раніше визнаної митницею митної вартості. За наведеного сторона відповідача доводить, що оспорювані рішення про коригування митної вартості товарів є такими, що прийняті митним органом в межах повноважень та на підставі чинного законодавства України. З огляду на це, просить у задоволенні позовних вимог відмовити повністю.
Дослідивши подані суду письмові докази, оцінивши їх за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному розгляді у судовому процесі всіх обставин справи в їх сукупності, суд приходить до наступних висновків.
Товариство з обмеженою відповідальністю “МОДНА ХВИЛЯ”, ідентифікаційний код - 45619159, зареєстроване 17.12.2024 як юридична особа в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань.
10.11.2025 між ТОВ “ШЛЯХ ЛОГІСТИКА” (Комітент) та ТОВ “МОДНА ХВИЛЯ” (Комісіонер) укладений договір комісії № 101125 1, пунктом 1.1 якого передбачено, що Комісіонер бере на себе зобов`язання від свого імені і за рахунок Комітента знаходити за межами митного кордону України, здійснювати придбання і доставку на митну територію України товар, необхідний Комітенту у відповідності з технічними і якісними характеристиками за найменуваннями і у кількості, вказаними в заявках, а також здійснювати всі необхідні платежі для митного оформлення товару.
Відповідно до підпункту 2.1.1 пункту 2.1 договору комісії № 101125_1 від 10.11.2025 Комісіонер зобов`язаний самостійно провести всю необхідну комерційно-маркетингову роботу, знайти товар, необхідний Комітенту на умовах, найбільш вигідних для Комітента за ціною не вище, призначеної йому останнім; за необхідності та за письмовою згодою Комітента, виконати всю переддоговірну роботу, укласти договір купівлі-продажу із Продавцем Товару від свого імені, але за рахунок Комітента. Виконати всі необхідні митні й інші формальності, пов`язані із ввозом Товару на митну територію України, для чого він має право укласти від свого Імені договір з підприємством-декларантом (митним брокером), із власником митних (ліцензованих) складів і інші подібні договори. Комісіонер має право сплатити митні платежі, мито, податок на додану вартість при митному оформленні товару, що сплачуються за митною декларацією.
Підпунктом 2.1.4 пункту 2.1 договору комісії № 101125_1 від 10.11.2025 обумовлено, що Комісіонер зобов`язаний на основі контракту, складеного Продавцем товару, за рахунок Комітента купити іноземну валюту на території України і провести розрахунки з Продавцем- нерезидентом у відповідності з умовами і в валюті, обумовленими в контракті купівлі-продажу між Комісіонером і Продавцем.
Разом з тим, 07.04.2025 між компанією «Soltera Trade Limited», Гонконг (Продавець) та ТОВ “МОДНА ХВИЛЯ” (Покупець) укладений контракт №МН/8Т, пунктом 1.2. якого передбачено, що продавець зобов`язується продавати Товар, а покупець - купувати його згідно з умовами, які зазначені в цьому Контракті та підтверджені інвойсами до кожної окремої поставки.
Відповідно до пункту 2.1. контракту № МН/ЗТ від 07.04.2025 вид, кількість, ціна та умови поставки Товару узгоджуються сторонами та зазначаються в інвойсах, що є невід`ємною частиною Контракту. В пункті 2.2. контракту № МН/8Т від 07.04.2025 зазначено, що Товар повинен бути упакований відповідно до встановлених технічних вимог, що забезпечують збереження його якості під час транпортування. Згідно з пунктом 2.3. контракту № МН/8Т від 07.04.2025 продавець надає всі необхідні супровідні документи, включаючи інвойс та товаротранспортну накладну, на кожну партію Товару.
Пунктом 3.1. контракту № МН/8Т від 07.04.2025 обумовлено, що поставка Товару може бути здійснена морським або автомобільним транспортом. Відповідно до пункту 3.2. контракту № МНУ8Т від 07.04.2025 для кожної окремої поставки умови постачання, згідно з Інкотермс 2020, будуть уточнені в Інвойсах. Пунктом 3.3. контракту № МН/8Т від 07.04.2025 передбачено, що у разі необхідності, відправником Товару може бути інша компанія, що буде вказано в товаросупровідних документах.
Згідно з пунктом 4.1. контракту № МН/8Т від 07.04.2025 валюта цього Контракту - долар США. Пунктом 5.1. контракту № МН/8Т від 07.04.2025 визначено, що оплата Товару здійснюється з відстрочкою на 90 днів після перетину Товаром митного кордону України.
В інвойсі № SOL-040226-8DRGA від 04.02.2026 наведені: найменування, адреса Продавця — компанії “Soltera Trade Limited”; найменування, адреса Покупця — ТОВ “МОДНА ХВИЛЯ”, міститься посилання на контракт № МН/8Т від 07.04.2025, умови поставки СРТ - Харків; країна походження товарів - Китай; вказано, що страхування товарів не проводилось; та Продавець передає товар Покупцю з відстрочкою платежу на 90 днів після перетину Товаром митного кордону України; а також зазначений опис товарів: товар № 1 “Тканина”, кількість - 83 130 метрів, ціна 0,71 доларів СІЛА за метр, сума - 59 022,30 доларів США; товар № 2 “Ворсова тканина”, кількість - 1 979 метрів, ціна 1,35 долари США за метр, сума - 2 671,65 доларів США; всього - 61 693,95 доларів США.
До відповідача уповноваженою особою декларанта (ТОВ “СІАР-ГРУПП”, код ЄДРПОУ 44284481, Україна, 67602, Одеська область, місто Біляївка, вулиця Головатого Отамана, будинок 244) подано митну декларацію (МД) № 26UА500020002675U0 від 10.04.2026, в графі 31 якої був наведений наступний опис товарів: товар № 1 "1. Тканини трикотажні машинного в`язання, із синтетичних волокон, пофарбовані, просочення, дублювання та покриття пластмасами, що спостерігається неозброєним оком, відсутнє, без ворсу, можуть використовуватись для пошиву, оздоблення, для будівельних робіт, для пакування, в асортименті, у рулонах, всього 83130 метрів, 421 пакунок; товар №2 “1. Ворсові тканини, трикотажні, машинного в`язання, виготовлені з синтетичних волокон, пофарбовані, просочення, дублювання та покриття пластмасами, що спостерігається неозброєним оком, відсутнє, можуть використовуватись для пошиву, оздоблення, для будівельних робіт, для пакування, в асортименті, у рулонах, всього 1979 метрів, 35 пакунків. Торговельна марка. Країна виробництва. В митній декларації № 26UА500020002675U0 від 10.04.2026 заявлено митну вартість товарів: товару № 1 за основним (першим) методом - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються (вартість операції), яка складається з вартості товару № 1, зазначеної в інвойсі № SOL-040226-8DRGA від 04.02.2026 - 59 022,30 доларів США (сума в валюті України на день подання митної декларації № 26UА500020002675U0 від 10.04.2026 за курсом НБУ на 10.04.2026-43,4653 грн. за 1 долар США-2 565 421,98 грн.); товару № 2 за основним (першим) методом — за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються (вартість операції), яка складається з вартості товару № 2, зазначеної в інвойсі № SOL-040226-8DRGA від 04.02.2026 -2 671,65 доларів США (сума в валюті України на день подання митної декларації № 26UА500020002675U0 від 10.04.2026 за курсом НБУ на 10.04.2026 - 43,4653 грн. за 1 долар США -116 124,07 грн.).
Разом з митною декларацією № 26UА500020002675U0 від 10.04.2026 декларантом та його уповноваженою особою до митниці подані наступні документи : пакувальний лист б/н від 04.02.2026, Інвойс (іпуоісє) № SOL-040226-8DRGA від 04.02.2026, автотранспортна накладна (СМК) № б/н від 08.04.2026, декларація про походження товару № SOL-040226-8DRGA від 04.02.2026, контракт № МН/8Т від 07.04.2025, додаткова угода № 2 до договору № МН/8Т від 07.04.2025, договір комісії № 10112_1 від 10.11.2025, договір № 8 від 29.07.2025 про надання послуг по декларуванню та митному оформленні товарів, акт про зважування від 10.04.2026, заява на проведення фізичного огляду від 10.04.2026. 
10.04.2026 Одеська митниця надіслала електронне повідомлення декларанту, в якому повідомила про те, що у зв`язку зі спрацюванням профілів ризику системи управління ризиками 105-2 та 106-2 щодо можливого заниження митної вартості товарів, а також з тим, що начебто подані документи містять розбіжності та не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, які підтверджують митну вартість товарів, зобов`язала надати такі додаткові документи: 1) висновки про якісні та вартісні характеристики товару, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями; 2) копію митної декларації країни відправлення; 3) договір (угоду, контракт) із третіми особами, пов`язаний з договором (угодою, контрактом) про поставку товарів, митна вартість яких визначається; 4) рахунки про здійснення платежів третім особам на користь продавця, якщо такі платежі здійснюються за умовами, визначеними договором (угодою, контрактом). Зазначені документи необхідно надати з перекладом на українську мову відповідно до статті 254 МКУ. Також митниця повідомила, що декларант за власним бажанням "може подати додаткові наявні документи для підтвердження заявленої митної вартості товару.
Листом б/н від 10.04.2026 уповноважена особа декларанта повідомила відповідача про те, що згідно статті 53 Митного кодексу України від 13.03.2012 № 4495-УІ декларантом було надано всі необхідні документи для підтвердження заявленої митної вартості та обраного методу визначення митної вартості; зокрема, відповідно до частини 2 статті 53 Митного кодексу України від 13.03.2012 № 4495-УІ декларантом було надано: 1) декларацію митної вартості; 2) зовнішньоекономічний контракт № МН/5Т від 07.04.2025; 3) рахунок-фактуру (іпуоісє) № SOL-040226-8DRGA від 04.02.2026; 4) банківських платіжних документів немає, у зв`язку з тим, що оплата за дану партію товару не проводилась; умовами пункту 5.1. контракту № МН/8Т від 07.04.2025 обумовлена можливість відстрочки платежу, чим скористався отримувач, згідно рахунку-фактури відстрочка 90 днів; переказ коштів буде проведено після випуску товарів у вільний обіг; 5) страхування вантажу не здійснювалось, про що наявна відповідна інформація в рахунку-фактурі № SOL-040226-8DRGA від 04.02.2026; 6) згідно законодавства України, митна вартість обчислюється на момент перетину митного кордону; умови поставки СРТ означають, що фрахт сплачено до вказаного місця призначення; в інвойсі (іпуоісє) № SOL-040226-8DRGA від 04.02.2026 місцем призначення визначено Харків (умови поставки СРТ — Харків). Також уповноважена особа декларанта (ТОВ “СІАР-ГРУПП”) додатково надала до митниці прайс-лист від 04.02.2026. 
Відповідач прийняв рішення про коригування митної вартості товарів № UА 500020/2026/000089/2 від 10.04.2026, в якому застосувала другорядний метод визначення митної вартості — резервний (шостий метод) та визначила митну вартість товарів: товару № 1 - 76 632,14 доларів США (3,96 доларів США за кг ваги нетто), товару № 2 -3 477,52 доларів США (3,97 доларів США за кг ваги нетто), визначивши такі підстави для коригування: 1) згідно п. 2.1. Контракту, узгоджуються сторонами та указуються в інвойсах вид, кількість, ціна та умови поставки товару. Пакувальний лист від 04.02.2026 № Б/н та Інвойс видані продавцем товарів Soltera Trade Limited (Гонконг) створені за допомогою програмних комплексів обліку товарів і наводять з-поміж інших характеристик товарів їх код УКТЗЕД. Українська класифікація товарів зовнішньоекономічної діяльності не є характерною для резидентів Гонконгу системою ідентифікації товарів, а наявність такої характеристики в документах з високою імовірністю свідчить про формальний характер таких документів, та те, що вказаний в них відправник не має стосунку до їх створення; 2) в пакувальному листі від 04.02.2026 №9 Б/н серед описових відомостей зазначено щодо наявності на товарах № 1 та №2 згідно ЕМД від 10.04.2026 торговельних марок АLPTextileе, ТІТехііІе, New Sample, проте в Інвойс відомості щодо торговельних марок відсутні. З огляду на зміст наданого до митного контролю інвойсу, продавцем визначалась вартість товарів без урахування їх виробника та торгової марки. Крім того, відомості про торговельні марки викладені не прив`язаним до кількісних та описових характеристик товарів переліком (тобто два товари, що переміщуються мають три торговельні марки). Інакше кажучи, продавцем не вказано, який саме товар і в якій кількості має ту чи іншу торговельну марку, що вказує на відсутність зв`язку між результатами фактичного відвантаження товарів і їх продажем та складеними про це документами; 3) до митного оформлення не надано товаротранспортні документи (В/L, маніфест) за якими товар було доставлено з Китаю (країни виробництва) до Польщі (країни відправлення) та документи, які містять інформацію про витрати, пов`язані з перевантаженням товару з одного морського транспортного засобу на інший та на автомобільний ТЗ в порту призначення, вартість зберігання та організацію транспортно-експедиційного обслуговування за межами митної території України. До митного контролю не надано відомостей про включення таких витрат до митної вартості товарів; 4). п. 1.2 Контракту визначає характер взаємовідносин продавця та покупця таким чином: продавець зобов`язується продавати товар, а покупець купувати його згідно з умовами, які зазначені в Контракті та підтверджені інвойсами до} кожної окремої поставки. Продавець є резидентом Гонконгу. В гр. 4 автотранспортної накладної СМК від 08.04.2026 б/н зазначено місце завантаження Польща. До митного контролю не надано жодного документа щодо знаходження товарів на території країни продавця товарів. Таким чином, для виконання умов п.1.2 Контракту продавцем повинні залучатися треті особи, проте у наданих до митного контрою документах це не зазначено. В сукупності виявлені розбіжності свідчать про високу ймовірність здійснення фактичної купівлі товару на підставі інших, відмінних від наданих до митного контролю документів.
Внаслідок ухвалення вищезазначеного рішення про коригування митної вартості товарів Одеська митниця прийняла картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення № UА500020/2026/000117 від 10.04.2026.
У зв`язку з незгодою декларанта з рішенням про коригування митної вартості № UА500020/2026/000089/2 від 10.04.2026 товар випущений у вільний обіг за митною декларацією № 26UА500020002689UI від 10.04.2026 за умови сплати митних платежів згідно з митною вартістю цих товарів, визначеною декларантом, та забезпечення сплати різниці між сумою митних платежів, обчисленою згідно з митною вартістю товарів, визначеною декларантом, та сумою митних платежів, обчисленою згідно з митною вартістю товарів, визначеною митним органом, шляхом надання забезпечення сплати митних платежів відповідно до розділу X Митного Кодексу на строк 90 днів з дня випуску товарів.
В інвойсі № SOL-060226-ITDCW від 06.02.2026 наведені: найменування, адреса Продавця - компанії “SolteraTrade Limited» найменування, адреса Покупця - ТОВ “МОДНА ХВИЛЯ”, міститься посилання на контракт № МН/8Т від 07.04.2025, умови поставки СРТ - Харків; країна походження товарів - Китай; вказано, що страхування товарів не проводилось; та Продавець поставляє товари Покупцю з відстроченням платежу на 90 днів після перетину Товаром митного кордону України; а також зазначений опис товарів: товару № 1 “Тканина”, кількість - 94 328 метрів, ціна 0,83 доларів США за метр, сума - 78 292,24 доларів США.
Відповідачу уповноваженою особою декларанта (ТОВ “СІАР-ГРУПП”) подано митну декларацію № 26UA500020002681U9 від 10.04.2026, в графі 31 якої був наведений наступний опис товарів: товар № 1 “ Тканини трикотажні машинного в`язання, із синтетичних волокон, пофарбовані, просочення, дублювання та покриття пластмасами, що спостерігається неозброєним оком, відсутнє, без ворсу, можуть використовуватись для пошиву, оздоблення, для будівельних робіт, для пакування, в асортименті, у рулонах, всього 94328 метрів, 2597 пакунків. Торговельна марка - Palmira Textile. Виробник - HANGZHOU ZHENGDAN TEXTILE TECHNOLOGY CO., LTD. Країна виробництва CN”. В митній декларації № 26UA500020002681U9 заявлено митну вартість товарів: товару № 1 за основним (першим) методом – за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються (вартість операції), яка складається з вартості товару № 1, зазначеної в інвойсі (invoice) №-1TDCW від 06.02.2026 – 78 292,24 доларів США (сума в валюті України на день подання митної декларації № 26UA500020002681U9 від 10.04.2026 за курсом НБУ на 10.04.2026 – 43,4653 грн. за 1 долар США – 3 402 995,70 грн.).
Разом з митною декларацією № 26UA500020002681U9 декларантом та його уповноваженою особою до митниці подані наступні документи : пакувальний лист б/н від 06.02.2026, інвойс (invoice) №-1TDCW від 06.02.2026, міжнародна товарно-транспортна накладна (CMR) № 1840 від 08.04.2026, декларація про походження товару №-1TDCW від 06.02.2026, контракт №/ST від 07.04.2025, додаткова угода № 2 до договору №/ST від 07.04.2025, договір комісії № 101125_1 від 10.11.2025, договір № 8 від 29.07.2025 про надання послуг по декларуванню та митному оформленні товарів, акт про зважування від 10.04.2026, заява на проведення фізичного огляду від 10.04.2026, прайс-лист б/н від 06.02.2026.
10.04.2026 Одеська митниця надіслала електронне повідомлення декларанту, в якому повідомила про те, що у зв`язку зі спрацюванням профілів ризику системи управління ризиками 105-2 та 106-2 щодо можливого заниження митної вартості товарів, а також з тим, що подані документи містять розбіжності та не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, які підтверджують митну вартість товарів, зобов`язала надати такі додаткові документи: 1) висновки про якісні та вартісні характеристики товару, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями; 2) копію митної декларації країни відправлення; 3) договір (угоду, контракт) із третіми особами, пов`язаний з договором (угодою, контрактом) про поставку товарів, митна вартість яких визначається; 4) рахунки про здійснення платежів третім особам на користь продавця, якщо такі платежі здійснюються за умовами, визначеними договором (угодою, контрактом). Керуючись ст. 254 Митного кодексу України, такі документи зобов`язано надавати з перекладом українською мовою.Також митниця повідомила, що декларант за власним бажанням може подати додаткові наявні документи для підтвердження заявленої митної вартості товару. 
Листом б/н від 10.04.2026 уповноважена особа декларанта (ТОВ “СІАР-ГРУПП”) повідомила митницю про те, що згідно статті 53 Митного кодексу України від 13.03.2012 № 4495-VI декларантом було надано всі необхідні документи для підтвердження заявленої митної вартості та обраного методу визначення митної вартості; зокрема, відповідно до частини 2 статті 53 Митного кодексу України від 13.03.2012 № 4495-VI декларантом було надано: 1) декларацію митної вартості; 2) зовнішньоекономічний контракт № MH/ST від 07.04.2025; 3) рахунок-фактуру (invoice) №-1TDCW від 06.02.2026; 4) банківських платіжних документів немає, у зв`язку з тим, що оплата за дану партію товару не проводилась; умовами пункту 5.1. контракту № MH/ST від 07.04.2025 обумовлена можливість відстрочки платежу, чим скористався отримувач, згідно рахунку-фактури відстрочка 90 днів; переказ коштів буде проведено після випуску товарів у вільний обіг; 5) страхування вантажу не здійснювалось, про що наявна відповідна інформація в рахунку-фактурі (invoice) №-1TDCW від 06.02.2026; 6) згідно законодавства України, митна вартість обчислюється на момент перетину митного кордону; умови поставки СРТ означають, що фрахт сплачено до вказаного місця призначення; в інвойсі (invoice) № SOL-060226-1TDCW від 06.02.2026 місцем призначення визначено Харків (умови поставки СРТ – Харків). Також уповноважена особа декларанта (ТОВ “СІАР-ГРУПП”) додатково надала до митниці прайс-лист від 06.02.2026. Відтак, декларантом та його уповноваженою особою було надано всі необхідні документи, що були в наявності, які підтверджують числові значення митної вартості товару, підлягають обрахунку, що відповідає вимогам чинного законодавства України, в тому числі Митного кодексу України від 13.03.2012 № 4495-VI. В зв`язку з тим, що надання інших документів для підтвердження митної вартості потребувало значного часу уповноважена особа декларанта просила здійснити митне оформлення товарів за митною декларацією (МД) № 26UA500020002681U9 від 10.04.2026. 
Відповідач прийняв рішення про коригування митної вартості товарів №/2026/000090/2 від 10.04.2026, в якому застосувала другорядний метод визначення митної вартості - резервний (шостий метод) та визначила митну вартість товарів: товару №1 у митній декларації № 26UA500020002681U9 від 10.04.2026 – 101 651,22 доларів США (3,96 доларів США за кг ваги нетто), визначивши такі підстави для коригування: 1) згідно п. 2.1. Контракту, узгоджуються сторонами та указуються в інвойсах вид, кількість, ціна та умови поставки товару. Пакувальний лист від 06.02.2026 № Б/н та Інвойс видані продавцем товарів Soltera Trade Limited (Гонконг) створені за допомогою програмних комплексів обліку товарів і наводять з-поміж інших характеристик товарів їх код УКТЗЕД. Українська класифікація товарів зовнішньоекономічної діяльності не є характерною для резидентів Гонконгу системою ідентифікації товарів, а наявність такої характеристики в документах з високою імовірністю свідчить про формальний характер таких документів, та те, що вказаний в них відправник не має стосунку до їх створення; 2) в пакувальному листі від 20.01.2026 № Б/н серед описових відомостей зазначено щодо наявності на товарі торговельної марки Palmira Textile та вказано виробника товарів – Hangzhou Zhengdan Textile Technology Co., LTD, проте в Інвойсi відомості щодо торговельної марки та виробника товару відсутні. З огляду на зміст наданого до митного контролю інвойсу, продавцем визначалась вартість товарів без урахування їх виробника та торгової марки. Виявлене вказує на відсутність зв`язку між результатами фактичного відвантаження товарів і їх продажем та складеними про це документами; 3) в Інвойсі вказано, що термін доставки товарів – 180 днів. Відправка товарів, згідно наданої до митного контролю CMR № 1840, здійснювалась не раніше дати її видачі – 08.04.2026, а здійснення пропуску товарів на митну територію України здійснено 09.04.2026. Тобто товар відправлено через 62 календарних дні. Такі умови та зволікання з відправкою вже проданого товару є нехарактерним для міжнародної торгівлі та може свідчити про наявність додаткових витрат на перевезення та/або зберігання товару до його надходження до пункту пропуску на митному кордоні України, що були не враховані при визначенні продавцем товарів вартості, що підлягають сплаті; 4) до митного оформлення не надано товаротранспортні документи (B/L, маніфест) за якими товар було доставлено з Китаю (країни виробництва) до Румунії (країни відправлення) та документи, які містять інформацію про витрати, пов`язані з перевантаженням товару з одного морського транспортного засобу на інший та на автомобільний ТЗ в порту призначення, вартість зберігання та організацію транспортно-експедиційного обслуговування за межами митної території України. До митного контролю не надано відомостей про включення таких витрат до митної вартості товарів; 5) п. 1.2 Контракту визначає характер взаємовідносин продавця та покупця таким чином: продавець зобов`язується продавати товар, а покупець купувати його згідно з умовами, які зазначені в Контракті та підтверджені інвойсами до кожної окремої поставки. Продавець («SOLTERA TRADE LIMITED») є резидентом Гонконгу. В гр. 4 автотранспортної накладної CMR від 30.03.2026 № 356789 зазначено місце завантаження Румунія. До митного контролю не надано жодного документа щодо знаходження товарів на території країни продавця товарів. Таким чином для виконання умов п.1.2 Контракту продавцем повинні залучатися треті особи, що повпливало на вартість товарів, проте у наданих до митного контрою документах це не зазначено. В сукупності виявлені розбіжності свідчать про високу ймовірність здійснення фактичної купівлі товару на підставі інших, відмінних від наданих до митного контролю документів.
Внаслідок ухвалення вищезазначеного рішення про коригування митної вартості товарів Одеська митниця прийняла картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №/2026/000118 від 10.04.2026. У зв`язку з незгодою декларанта з рішенням про коригування митної вартості № UA500020/2026/000090/2 від 10.04.2026 товар випущений у вільний обіг за митною декларацією № 26UA500020002692U2 від 10.04.2026 за умови сплати митних платежів згідно з митною вартістю цих товарів, визначеною декларантом, та забезпечення сплати різниці між сумою митних платежів, обчисленою згідно з митною вартістю товарів, визначеною декларантом, та сумою митних платежів, обчисленою згідно з митною вартістю товарів, визначеною митним органом, шляхом надання забезпечення сплати митних платежів відповідно до розділу Х цього Кодексу на строк 90 днів з дня випуску товарів. 
В інвойсі (invoice) №-1YFRV від 12.02.2026 наведені: найменування, адреса Продавця – компанії “Soltera Trade Limited”; найменування, адреса Покупця – ТОВ “МОДНА ХВИЛЯ”, міститься посилання на контракт № MH/ST від 07.04.2025, умови поставки СРТ – Харків; країна походження товарів – Китай; вказано, що страхування товарів не проводилось; продавець поставляє товари покупцю з відстроченням платежу на 90 днів після перетину товаром митного кордону України; а також зазначений опис товарів: товар № 1 “Тканина”, кількість – 117642 метри, ціна 0,47 доларів США за метр, сума – 55 291,74 доларів США; товар № 2 “Тканина з покриттям”, кількість – 2235 метрів, ціна 0,97 доларів США за метр, сума – 2 167,95 доларів США; товар № 3 “Мереживна тканина”, кількість – 37 774 метрів, ціна 0,28 доларів США за метр, сума – 10 576,72 доларів США; всього – 68036,41 доларів США.
Уповноваженою особою декларанта було подано митну декларацію № 26UA500020002766U2 від 15.04.2026, в графі 31 якої був наведений наступний опис товарів: товар № 1 “ Тканини трикотажні машинного в`язання, із синтетичних волокон, пофарбовані, просочення, дублювання та покриття пластмасами, що спостерігається неозброєним оком, відсутнє, без ворсу, можуть використовуватись для пошиву, оздоблення, для будівельних робіт, для пакування, в асортименті, у рулонах, всього 117642 метри, 519 пакунків. Торговельна марка - SRHTextile, PTTextile, PAK TEXTILES. Виробник - NINGBO HAISHENG SUPPLY CHAIN MANAGEMENT CO., LTD. Країна виробництва CN”; товар № 2 “Текстильні матеріали, з покриттям пластмасами (поліуретаном): Тканина з покриттям, покрита з одного боку полімерним матеріалом (поліуретан), що спостерігається неозброєним оком, може використовуватись для пошиву, оздоблення, для будівельних робіт, для пакування, в асортименті, у рулонах, всього 2235 метрів, 23 пакунки. Торговельна марка - SRHTextile, PTTextile, PAK TEXTILES. Виробник - NINGBO HAISHENG SUPPLY CHAIN MANAGEMENT CO., LTD. Країна виробництва CN”; товар №3 “Мереживна тканина, машинного в`язання, із синтетичних волокон, може використовуватись для пошиву, оздоблення, для будівельних робіт, для пакування, в асортименті, у рулонах, всього 37774 метри, 122 пакунки. Торговельна марка - SRHTextile, PTTextile, PAK TEXTILES. Виробник - NINGBO HAISHENG SUPPLY CHAIN MANAGEMENT CO., LTD. Країна виробництва CN”.
В митній декларації №26UA500020002766U2 декларантом та його уповноваженою особою визначено та заявлено митну вартість товарів: товар № 1 за основним (першим) методом – за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються (вартість операції), яка складається з вартості товару № 1, зазначеної в інвойсі (invoice) № SOL-120226-1YFRV від 12.02.2026 – 55291,74 доларів США (сума в валюті України за курсом НБУ на 15.04.2026 – 2 405 174,10 грн.); товар № 2 за основним (першим) методом – за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються (вартість операції), яка складається з вартості товару № 2, зазначеної в інвойсі (invoice) № SOL-120226-1YFRV від 12.02.2026 – 2167,95 доларів США (сума в валюті України за курсом НБУ на 15.04.2026 – 94 305,17 грн.); товар № 3 за основним (першим) методом – за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються (вартість операції), яка складається з вартості товару № 3, зазначеної в інвойсі (invoice) № SOL-120226-1YFRV від 12.02.2026 – 10576,72 доларів США (сума в валюті України за курсом НБУ на 15.04.2026 – 460 084,15 грн.).
Разом з митною декларацією № 26UA500020002766U2 від 15.04.2026 подані наступні документи (копії документів) (графа 44 МД): пакувальний лист б/н від 12.02.2026, інвойс (invoice) № SOL-120226-1YFRV від 12.02.2026, міжнародна товарно-транспортна накладна (CMR) № б/н від 10.04.2026, декларація про походження товару № SOL-120226-1YFRV від 12.02.2026, контракт № MH/ST від 07.04.2025, додаткова угода № 2 до договору № MH/ST від 07.04.2025, договір комісії № 101125_1 від 10.11.2025, договір № 8 від 29.07.2025 про надання послуг по декларуванню та митному оформленні товарів, акт про зважування від 15.04.2026, заява на проведення фізичного огляду від 15.04.2026.
15.04.2026 відповідач надіслав електронне повідомлення декларанту, що у зв`язку зі спрацюванням профілів ризику системи управління ризиками 105-2 та 106-2 щодо можливого заниження митної вартості товарів, а також з тим, що начебто подані документи містять розбіжності та не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, які підтверджують митну вартість товарів, зобов`язала надати такі додаткові документи: 1) рахунки про здійснення платежів третім особам на користь продавця, якщо такі платежі здійснюються за умовами, визначеними договором (угодою, контрактом); 2) рахунки про сплату комісійних, посередницьких послуг, пов`язаних із виконанням умов договору (угоди, контракту); 3) виписку з бухгалтерської документації; 4) каталоги, специфікації, прейскуранти (прайс-листи) виробника товару; 5) висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та/або інформація біржових організацій про вартість товару або сировини; 6) копію митної декларації країни відправлення з перекладом на українську мову згідно до ст. 254 Митного кодексу України. У відповідності до частини 6 статті 53 МКУ декларант або уповноважена ним особа за власним бажанням може подати додаткові наявні у них документи для підтвердження заявленої ними митної вартості товару.
Листом б/н від 15.04.2026 уповноважена особа декларанта (ТОВ “СІАР-ГРУПП”) повідомила митницю про те, що згідно статті 53 Митного кодексу України від 13.03.2012 № 4495-VI декларантом було надано всі необхідні документи для підтвердження заявленої митної вартості та обраного методу визначення митної вартості; зокрема, відповідно до частини 2 статті 53 Митного кодексу України від 13.03.2012 № 4495-VI декларантом було надано: 1) декларацію митної вартості; 2) зовнішньоекономічний контракт № MH/ST від 07.04.2025; 3) рахунок-фактуру (invoice) № SOL-120226-1YFRV від 12.02.2026; 4) банківських платіжних документів немає, у зв`язку з тим, що оплата за дану партію товару не проводилась; умовами пункту 5.1. контракту № MH/ST від 07.04.2025 обумовлена можливість відстрочки платежу, чим скористався отримувач, згідно рахунку-фактури відстрочка 90 днів; переказ коштів буде проведено після випуску товарів у вільний обіг; 5) страхування вантажу не здійснювалось, про що наявна відповідна інформація в рахунку-фактурі (invoice) № SOL-120226-1YFRV від 12.02.2026; 6) згідно законодавства України, митна вартість обчислюється на момент перетину митного кордону; умови поставки СРТ означають, що фрахт сплачено до вказаного місця призначення; в інвойсі (invoice) № SOL-120226-1YFRV від 12.02.2026 місцем призначення визначено Харків (умови поставки СРТ – Харків). Також уповноважена особа декларанта (ТОВ “СІАР-ГРУПП”) додатково надала до митниці прайс-лист від 12.02.2026. Відтак, декларантом та його уповноваженою особою було надано всі необхідні документи, що були в наявності, які підтверджують числові значення митної вартості товару, підлягають обрахунку, що відповідає вимогам чинного законодавства України, в тому числі Митного кодексу України від 13.03.2012 № 4495-VI. В зв`язку з тим, що надання інших документів для підтвердження митної вартості потребувало значного часу уповноважена особа декларанта просила здійснити митне оформлення товарів за митною декларацією (МД) № 26UA500020002766U2 від 15.04.2026. 
Відповідачем було прийнято рішення про коригування митної вартості товарів № UA500020/2026/000099/2 від 15.04.2026, в якому застосувала другорядний метод визначення митної вартості - резервний (шостий метод) та визначила митну вартість товарів: товару № 1 у митній декларації (МД) № 26UA500020002766U2 – 71 969,87 доларів США (3,97 доларів США за кг ваги нетто); товару № 2 у митній декларації (МД) № 26UA500020002766U2 – 2 823,14 доларів США (0,8421 доларів США за квадратний метр); товару № 3 – 13 767,05 доларів США (3,97 доларів США за кг ваги нетто), визначивши такі підстави для коригування: 
1) в пакувальному листі від 12.02.2026 № Б/н серед описових відомостей зазначено щодо наявності на товару торговельної марки SRHTextile, PTTextile, PAK TEXTILES проте в інвойсі від 12.02.2026 № SOL-120226-1YFRV відомості щодо торговельної марки відсутні. З огляду на зміст наданого до митного контролю інвойсу, продавцем визначалась вартість товарів без урахування їх виробника та торгової марки; 2) відповідно до умов зовнішньоекномічного контракту та рахунку-фактури (інвойсу) товар поставляється на умовах CPT Kharkiv, що означає, що продавець передає товар перевізнику чи іншій особі, номінованому продавцем, в узгодженому місці (м. Харків), та, що продавець повинен укласти договір про перевезення та понести витрати на перевезення, необхідні для доставки товару в узгодженому місці призначення. Тобто всі витрати на перевезення, необхідні для доставки товару в узгодженому місці призначення (в даному випадку Харків) несе продавець, і, відповідно, витрати на перевезення до м.Харків є невід`ємною складовою митної вартості товару, що оцінюється. Проте до митного оформлення зазначений документ не надавався. Отже, декларантом не надано належних документальних підтверджень складових митної вартості, визначених пунктами 5, 6 частини десятої статті 58 Кодексу; 3) відповідно до умов викладених у Рахунку-фактурі (інвойс) та п.5.1 Контракту, оплата за товар здійснюється шляхом банківського безготівкового переказу з відтермінуванням 90 днів з дати перетину кордону. Вказана схема розрахунків за поставлений товар, з урахуванням наявності посередника у вказаній зовнішньоекономічній операції, суперечить світовій практиці та може свідчити про наявність додаткових умов та домовленостей, які унеможливлюють підтвердження заявленої ціни товарів як такої, що базується на дійсній вартості згідно статті VII ГАТТ. Ч.21 ст.58 МКУ передбачено, що використані декларантом або уповноваженою ним особою відомості повинні бути об`єктивними, піддаватися обчисленню та підтверджуватися документально. Відповідно до статті VII Генеральної угоди з тарифів і торгівлі (далі - ГАТТ) оцінка імпортованого товару для митних цілей повинна ґрунтуватися на дійсній вартості імпортованого товару. Під «дійсною вартістю» слід розуміти ціну, за яку, під час та в місці, визначеними законодавством країни-імпортера, такий чи подібний товар продається або пропонується до продажу при звичайному ході торгівлі за умов повної конкуренції; 4) згідно п. 2.1. Контракту, узгоджуються сторонами та указуються в інвойсах вид, кількість, ціна та умови поставки товару. Пакувальний лист від 12.02.2026 № Б/н та Інвойс видані продавцем товарів Soltera Trade Limited (Гонконг) створені за допомогою програмних комплексів обліку товарів і наводять з-поміж інших характеристик товарів їх код УКТЗЕД. Українська класифікація товарів зовнішньоекономічної діяльності не є характерною для резидентів Гонконгу системою ідентифікації товарів, а наявність такої характеристики в документах з високою імовірністю свідчить про формальний характер таких документів, та те, що вказаний в них відправник не має стосунку до їх створення.
Внаслідок ухвалення вищезазначеного рішення про коригування митної вартості товарів Одеська митниця прийняла картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення № UA500020/2026/000127 від 15.04.2026. У зв`язку з незгодою декларанта з рішенням про коригування митної вартості № UA500020/2026/000099/2 від 15.04.2026 товар випущений у вільний обіг за митною декларацією № 26UA500020002773U0 від 15.04.2026 за умови сплати митних платежів згідно з митною вартістю цих товарів, визначеною декларантом, та забезпечення сплати різниці між сумою митних платежів, обчисленою згідно з митною вартістю товарів, визначеною декларантом, та сумою митних платежів, обчисленою згідно з митною вартістю товарів, визначеною митним органом, шляхом надання забезпечення сплати митних платежів відповідно до розділу Х цього Кодексу на строк 90 днів з дня випуску товарів. 
В інвойсі (invoice) № SOL-120226-1YFEP від 12.02.2026 наведені: найменування, адреса Продавця – компанії “Soltera Trade Limited”; найменування, адреса Покупця – ТОВ “МОДНА ХВИЛЯ”, міститься посилання на контракт № MH/ST від 07.04.2025, умови поставки СРТ – Харків; країна походження товарів – Китай; вказано, що страхування товарів не проводилось; та Продавець поставляє товари Покупцю з відстроченням платежу на 90 днів після перетину товаром митного кордону України; а також зазначений опис товарів: товар № 1 “Ворсова тканина”, кількість – 9 975 метрів, ціна 1,46 доларів США за метр, сума – 14 563,50 доларів США; товар № 2 “Тканина”, кількість – 96 115 метрів, ціна 0,61 доларів США за метр, сума – 58 630,15 доларів США; всього – 73 193,65 доларів США.
Відповідачу уповноваженою особою декларанта подано митну декларацію № 26UA500020003010U8 від 23.04.2026, в графі 31 якої був наведений наступний опис товарів: товар № 1 “ Ворсові тканини, трикотажні, машинного в`язання, виготовлені з синтетичних волокон, пофарбовані, просочення, дублювання та покриття пластмасами, що спостерігається неозброєним оком, відсутнє, можуть використовуватись для пошиву, оздоблення, для будівельних робіт, для пакування, в асортименті, у рулонах, всього 9975 метрів, 167 пакунків. Торговельна марка - STextile. Виробник - NINGBO HAISHENG SUPPLY CHAIN MANAGEMENT CO., LTD. Країна виробництва CN”; товар № 2 “Тканини трикотажні машинного в`язання, із синтетичних волокон, пофарбовані, просочення, дублювання та покриття пластмасами, що спостерігається неозброєним оком, відсутнє, без ворсу, можуть використовуватись для пошиву, оздоблення, для будівельних робіт, для пакування, в асортименті, у рулонах, всього 96115 метрів, 478 пакунків. Торговельна марка - STextile. Виробник - NINGBO HAISHENG SUPPLY CHAIN MANAGEMENT CO., LTD. Країна виробництва CN”.
В митній декларації №26UA500020003010U8 від 23.04.2026 декларантом та його уповноваженою особою заявлено митну вартість товарів: по товару № 1 за основним (першим) методом – за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються (вартість операції), яка складається з вартості товару № 1, зазначеної в інвойсі (invoice) № SOL-120226-1YFEP - 14563,50 доларів США (сума в валюті України на день подання митної декларації № 26UA500020003010U8 від 23.04.2026 за курсом НБУ на 23.04.2026 – 43,8873 грн. за 1 долар США – 639152,69 грн.); товару № 2 за основним (першим) методом – за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються (вартість операції), яка складається з вартості товару № 2, зазначеної в інвойсі (invoice) № SOL-120226-1YFEP від 12.02.2026 – 58 630,15 доларів США (сума в валюті України на день подання митної декларації №26UA500020003010U8 від 23.04.2026 за курсом НБУ на 23.04.2026 – 43,8873 грн. за 1 долар США – 2573118,98 грн.).
Разом з митною декларацією № 26UA500020003010U8 від 23.04.2026 декларантом та його уповноваженою особою до митниці подані наступні документи (копії документів) (графа 44 МД): пакувальний лист б/н від 12.02.2026, інвойс (invoice) № SOL-120226-1YFEP від 12.02.2026, міжнародна товарно-транспортна накладна (CMR) № 5993 від 20.04.2026, декларація про походження товару № SOL-120226-1YFEP від 12.02.2026, контракт № MH/ST від 07.04.2025, додаткова угода № 2 від 05.03.2025 до договору № MH/ST від 07.04.2025, договір комісії № 101125_1 від 10.11.2025, договір № 3 від 20.04.2026 про надання послуг по декларуванню та митному оформленні товарів, акт про зважування від 23.04.2026, заява на проведення фізичного огляду від 23.04.2026.
23.04.2026 Одеська митниця надіслала електронне повідомлення декларанту, в якому повідомила про те, що у зв`язку зі спрацюванням профілів ризику системи управління ризиками 105-2 та 106-2 щодо можливого заниження митної вартості товарів, а також з тим, що подані документи містять розбіжності та не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, які підтверджують митну вартість товарів, зобов`язала надати додаткові документи: 1) рахунки про здійснення платежів третім особам на користь продавця, якщо такі платежі здійснюються за умовами, визначеними договором (угодою, контрактом); 2) рахунки про сплату комісійних, посередницьких послуг, пов`язаних із виконанням умов договору (угоди, контракту); 3) виписку з бухгалтерської документації; 4) каталоги, специфікації, прейскуранти (прайс-листи) виробника товару; 5) висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та/або інформація біржових організацій про вартість товару або сировини; 6) копію митної декларації країни відправлення з перекладом на українську мову згідно до ст. 254 Митного кодексу України. Також митниця повідомила, що декларант за власним бажанням може подати додаткові наявні документи для підтвердження заявленої митної вартості товару. 
Листом б/н від 23.04.2026 уповноважена особа декларанта (ТОВ “СІАР-ГРУПП”) повідомила митницю про те, що згідно статті 53 Митного кодексу України від 13.03.2012 № 4495-VI декларантом було надано всі необхідні документи для підтвердження заявленої митної вартості та обраного методу визначення митної вартості; зокрема, відповідно до частини 2 статті 53 Митного кодексу України від 13.03.2012 № 4495-VI декларантом було надано: 1) декларацію митної вартості; 2) зовнішньоекономічний контракт № MH/ST від 07.04.2025; 3) рахунок-фактуру (invoice) № SOL-120226-1YFEP від 12.02.2026; 4) банківських платіжних документів немає, у зв`язку з тим, що оплата за дану партію товару не проводилась; умовами пункту 5.1. контракту № MH/ST від 07.04.2025 обумовлена можливість відстрочки платежу, чим скористався отримувач, згідно рахунку-фактури відстрочка 90 днів; переказ коштів буде проведено після випуску товарів у вільний обіг; 5) страхування вантажу не здійснювалось, про що наявна відповідна інформація в рахунку-фактурі (invoice) № SOL-120226-1YFEP від 12.02.2026; 6) згідно законодавства України, митна вартість обчислюється на момент перетину митного кордону; умови поставки СРТ означають, що фрахт сплачено до вказаного місця призначення; в інвойсі (invoice) № SOL-120226-1YFEP від 12.02.2026 місцем призначення визначено Харків (умови поставки СРТ – Харків). Також уповноважена особа декларанта (ТОВ “СІАР-ГРУПП”) додатково надала до митниці прайс-лист б/н від 12.02.2026. Відтак, декларантом та його уповноваженою особою було надано всі необхідні документи, що були в наявності, які підтверджують числові значення митної вартості товару, підлягають обрахунку, що відповідає вимогам чинного законодавства України, в тому числі Митного кодексу України від 13.03.2012 № 4495-VI. В зв`язку з тим, що надання інших документів для підтвердження митної вартості потребувало значного часу уповноважена особа декларанта просила здійснити митне оформлення товарів за митною декларацією (МД) № 26UA500020003010U8 від 23.04.2026. 
Відповідач прийняв рішення про коригування митної вартості товарів № UA500020/2026/000109/2 від 23.04.2026, в якому застосувала другорядний метод визначення митної вартості - резервний (шостий метод) та визначила митну вартість товарів: товару № 1 у митній декларації (МД) № 26UA500020003010U8 від 23.04.2026 – 18 959,13 доларів США (3,9706 доларів США за кг ваги нетто), товару № 2 у митній декларації (МД) № 26UA500020003010U8 від 23.04.2026 – 76 129,81 доларів США (3,9603 доларів США за кг ваги нетто), визначивши такі підстави для коригування:1) в пакувальному листі від 12.02.2026 № Б/н серед описових відомостей зазначено щодо наявності на товарі торговельної марки STextile, проте в інвойсі від 12.02.2026 № SOL-120226-1YFEP відомості щодо торговельної марки відсутні. З огляду на зміст наданого до митного контролю інвойсу, продавцем визначалась вартість товарів без урахування їх виробника та торгової марки; 2) відповідно до умов зовнішньоекномічного контракту та рахунку-фактури (інвойсу) товар поставляється на умовах CPT Kharkiv, що означає, що продавець передає товар перевізнику чи іншій особі, номінованому продавцем, в узгодженому місці (м. Харків), та, що продавець повинен укласти договір про перевезення та понести витрати на перевезення, необхідні для доставки товару в узгодженому місці призначення. Тобто всі витрати на перевезення, необхідні для доставки товару в узгодженому місці призначення (в даному випадку Харків) несе продавець, і, відповідно, витрати на перевезення до м.Харків є невід`ємною складовою митної вартості товару, що оцінюється. Проте до митного оформлення зазначений документ не надавався. Отже, декларантом не надано належних документальних підтверджень складових митної вартості, визначених пунктами 5, 6 частини десятої статті 58 Кодексу; 3) відповідно до умов викладених у Рахунку-фактурі (інвойс) та п.5.1 Контракту, оплата за товар здійснюється шляхом банківського безготівкового переказу з відтермінуванням 90 днів з дати перетину кордону. Вказана схема розрахунків за поставлений товар, з урахуванням наявності посередника у вказаній зовнішньоекономічній операції, суперечить світовій практиці та може свідчити про наявність додаткових умов та домовленостей, які унеможливлюють підтвердження заявленої ціни товарів як такої, що базується на дійсній вартості згідно статті VII ГАТТ. Ч.21 ст.58 МКУ передбачено, що використані декларантом або уповноваженою ним особою відомості повинні бути об`єктивними, піддаватися обчисленню та підтверджуватися документально. Відповідно до статті VII Генеральної угоди з тарифів і торгівлі (далі - ГАТТ) оцінка імпортованого товару для митних цілей повинна ґрунтуватися на дійсній вартості імпортованого товару. Під «дійсною вартістю» слід розуміти ціну, за яку, під час та в місці, визначеними законодавством країни-імпортера, такий чи подібний товар продається або пропонується до продажу при звичайному ході торгівлі за умов повної конкуренції; 4) згідно п. 2.1. Контракту, узгоджуються сторонами та указуються в інвойсах вид, кількість, ціна та умови поставки товару. Пакувальний лист від 12.02.2026 № Б/н та Інвойс видані продавцем товарів Soltera Trade Limited (Гонконг) створені за допомогою програмних комплексів обліку товарів і наводять з-поміж інших характеристик товарів їх код УКТЗЕД. Українська класифікація товарів зовнішньоекономічної діяльності не є характерною для резидентів Гонконгу системою ідентифікації товарів, а наявність такої характеристики в документах з високою імовірністю свідчить про формальний характер таких документів, та те, що вказаний в них відправник не має стосунку до їх створення.
Внаслідок ухвалення вищезазначеного рішення про коригування митної вартості товарів Одеська митниця прийняла картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення № UA500020/2026/000138 від 23.04.2026. У зв`язку з незгодою декларанта з рішенням про коригування митної вартості № UA500020/2026/000109/2 від 23.04.2026 товар випущений у вільний обіг за митною декларацією № 26UA500020003023U0 від 23.04.2026 за умови сплати митних платежів згідно з митною вартістю цих товарів, визначеною декларантом, та забезпечення сплати різниці між сумою митних платежів, обчисленою згідно з митною вартістю товарів, визначеною декларантом, та сумою митних платежів, обчисленою згідно з митною вартістю товарів, визначеною митним органом, шляхом надання забезпечення сплати митних платежів відповідно до розділу Х цього Кодексу на строк 90 днів з дня випуску товарів. 
В наступному інвойсі (invoice) №SOL-040226-1FFRU від 04.02.2026 (з технічною помилкою) наведені: найменування, адреса Продавця – компанії “Soltera Trade Limited”; найменування, адреса Покупця – ТОВ “МОДНА ХВИЛЯ”, міститься посилання на контракт № MH/ST від 07.04.2025, умови поставки СРТ – Харків; країна походження товарів – Китай; вказано, що страхування товарів не проводилось; та Продавець поставляє товари Покупцю з відстроченням платежу на 90 днів після перетину товаром митного кордону України; а також зазначений опис товарів: товар № 1 “Тканини з покриттям”, кількість – 1 082 рулонів, ціна 41,93 доларів США за рулон, сума – 45 368,26 доларів США; товар № 2 “Тканина”, кількість – 128 рулонів, ціна 45,48 доларів США за рулон, сума – 5 821,44 доларів США; товар № 3 “Стрічка липучка текстильна”, кількість – 111 000 штук, ціна 0,05 доларів США за штуку, сума – 5550,00 доларів США; товар № 4 “Швейні машини”, кількість – 5 наборів, ціна 527,48 доларів США за набір, сума – 2 637,40 доларів США; всього – 59 377,10 доларів США.
Листом продавця № 0105-1 від 01.05.2026 повідомлено, що при відправленні вантажу, згідно контракту № MH/ST від 07.04.2025, були допущені технічні помилки в документах, а саме: в інвойсі та пакувальному листі до нього невірно вказано одиницю виміру товару № 3, вписано «штука», вірна одиниця виміру – «метр», що на думку позивача не вплинуло на загальну вартість товарів по інвойсу, дані стосовно загальної вартості було зазначено вірно. А також надіслано вірний рахунок-фактуру № SOL-040226-1FFRU від 04.02.2026 та пакувальний лист до нього, з вірною одиницею виміру товару № 3 у рахунку-фактурі та пакувальному листі. В інвойсі (invoice) № SOL-040226-1FFRU від 04.02.2026 наведені: найменування, адреса Продавця – компанії “Soltera Trade Limited”; найменування, адреса Покупця – ТОВ “МОДНА ХВИЛЯ”, міститься посилання на контракт № MH/ST від 07.04.2025, умови поставки СРТ – Харків; країна походження товарів – Китай; вказано, що страхування товарів не проводилось; та Продавець поставляє товари Покупцю з відстроченням платежу на 90 днів після перетину Товаром митного кордону України; а також зазначений опис товарів: товар № 1 “Тканини з покриттям”, кількість – 1 082 рулонів, ціна 41,93 доларів США за рулон, сума – 45 368,26 доларів США; товар № 2 “Тканина”, кількість – 128 рулонів, ціна 45,48 доларів США за рулон, сума – 5 821,44 доларів США; товар № 3 “Стрічка липучка текстильна”, кількість – 111 000 метрів, ціна 0,05 доларів США за метр, сума – 5 550,00 доларів США; товар № 4 “Швейні машини”, кількість – 5 наборів, ціна 527,48 доларів США за набір, сума – 2 637,40 доларів США; всього – 59 377,10 доларів США.
До Одеської митниці уповноваженою особою декларанта також було подано митну декларацію (МД) № 26UA500020003319U1 від 04.05.2026, в графі 31 якої був наведений наступний опис товарів: товар №1 “Текстильні матеріали, з покриттям пластмасами (поліуретаном): Тканина з покриттям, покрита з одного боку полімерним матеріалом (поліуретан), що спостерігається неозброєним оком, може використовуватись для пошиву, оздоблення, для будівельних робіт, для пакування, в асортименті, у рулонах, всього 1082 рулони. Торговельна марка - TWTextile, ITTextile. Виробник - NINGBO HAISHENG SUPPLY CHAIN MANAGEMENT CO., LTD. Країна виробництва CN”; товар № 2 “Тканини трикотажні машинного в`язання, із синтетичних волокон, пофарбовані, просочення, дублювання та покриття пластмасами, що спостерігається неозброєним оком, відсутнє, без ворсу, можуть використовуватись для пошиву, оздоблення, для будівельних робіт, для пакування, в асортименті, у рулонах, всього 128 рулонів. Торговельна марка – TWTextile. Виробник - NINGBO HAISHENG SUPPLY CHAIN MANAGEMENT CO., LTD. Країна виробництва CN”; товар №3 “Вузькі тканини, нові, цивільного використання, крім виробів товарної позиції 5807, із синтетичних волокон, без тканого пругу, без дублювання та просочення, завширшки 2.5 см., 4.0 см., 2.5 см., 5.0 см. та 10.0 см.: Стрічка липучка текстильна, являє собою текстильну застібку (стрічка липучка - петля та крючок), на бобінах, можуть використовуватись для пошиву, оздоблення, для будівельних робіт, для пакування, всього 111000 метрів. Торговельна марка – ROHS. Виробник - NINGBO HAISHENG SUPPLY CHAIN MANAGEMENT CO., LTD. Країна виробництва CN”; товар № 4 “ Машини швейні, крім машин для оправлення, брошурування товарної позиції 8440, автоматичні, нові, для цивільного використання, не є товаром військового призначення та товарами подвійного використання, постачаються у частково незібраному стані для зручності транспортування, укомплектовані елементами кріплення та монтажу і аксесуарами для обслуговування: Швейні машини, використовувані у виробництві або ремонті взуття, всього 5 штук. Торговельна марка – NGS. Виробник - GUANGZHOU OPT TRADE LIMITED. Країна виробництва CN”.
В митній декларації № 26UA500020003319U1 від 04.05.2026 декларантом визначено та заявлено митну вартість товарів: товару № 1 за основним (першим) методом – за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються (вартість операції), яка складається з: вартості товару № 1, зазначеної в інвойсі № SOL-040226-1FFRU від 04.02.2026 – 45 368,26 доларів США (сума в валюті України на день подання митної декларації за курсом НБУ на 04.05.2026 – 1992251,86 грн.); вартості товару № 2, зазначеної в інвойсі № SOL-040226-1FFRU від 04.02.2026 – 5 821,44 доларів США (сума в валюті України на день подання митної декларації за курсом НБУ на 04.05.2026 – 255636,31 грн.); вартості товару № 3, зазначеної в інвойсі № SOL-040226-1FFRU від 04.02.2026 – 5550,00 доларів США (сума в валюті України на день подання митної декларації № 26UA500020003319U1 від 04.05.2026 за курсом НБУ на 04.05.2026 243716,60 грн.); вартості товару № 4, зазначеної в інвойсі № SOL-040226-1FFRU – 2 637,40 доларів США (сума в валюті України на день подання митної декларації за курсом НБУ на 04.05.2026 – 126 818,70 грн.).
Разом з митною декларацією № 26UA500020003319U1 від 04.05.2026 декларантом та його уповноваженою особою до митниці подані наступні документи (копії документів) (графа 44 МД): пакувальний лист б/н від 04.02.2026, інвойс (invoice) № SOL-040226-1FFRU від 04.02.2026, міжнародна товарно-транспортна накладна (CMR) № б/н від 28.04.2026, декларація про походження товару № SOL-040226-1FFRU від 04.02.2026, контракт № MH/ST від 07.04.2025, додаткова угода № 2 від 05.03.2025 до договору № MH/ST від 07.04.2025, договір комісії № 101125_1 від 10.11.2025, договір № 3 від 20.04.2026 про надання послуг по декларуванню та митному оформленні товарів, акт про зважування від 04.05.2026, заява на проведення фізичного огляду від 04.05.2026, лист № 0105-1 від 01.05.2026.
04.05.2026 відповідач надіслав електронне повідомлення декларанту, в якому повідомив про те, що у зв`язку зі спрацюванням профілів ризику системи управління ризиками 105-2 та 106-2 щодо можливого заниження митної вартості товарів, а також з тим, що начебто подані документи містять розбіжності та не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, які підтверджують митну вартість товарів, зобов`язала надати такі додаткові документи: 1) договір (угоду, контракт) із третіми особами, пов`язаний з договором (угодою, контрактом) про поставку товарів, митна вартість яких визначається; 1) рахунки про здійснення платежів третім особам на користь продавця, якщо такі платежі здійснюються за умовами, визначеними договором (угодою, контрактом); 2) рахунки про сплату комісійних, посередницьких послуг, пов`язаних із виконанням умов договору (угоди, контракту); 3) виписку з бухгалтерської документації; 4) каталоги, специфікації, прейскуранти (прайс-листи) виробника товару; 5) висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та/або інформація біржових організацій про вартість товару або сировини; 6) копію митної декларації країни відправлення з перекладом на українську мову згідно до ст. 254 Митного кодексу України. Також митниця повідомила, що декларант за власним бажанням може подати додаткові наявні документи для підтвердження заявленої митної вартості товару. 
Листом б/н від 04.05.2026 уповноважена особа декларанта (ТОВ “СІАР-ГРУПП”) повідомила митницю про те, що згідно статті 53 Митного кодексу України декларантом було надано всі необхідні документи для підтвердження заявленої митної вартості та обраного методу визначення митної вартості; зокрема, відповідно до частини 2 статті 53 Митного кодексу України від 13.03.2012 № 4495-VI декларантом було надано: 1) декларацію митної вартості; 2) зовнішньоекономічний контракт № MH/ST від 07.04.2025; 3) рахунок-фактура (invoice) № SOL-040226-1FFRU від 04.02.2026; 4) банківських платіжних документів немає, у зв`язку з тим, що оплата за дану партію товару не проводилась; умовами пункту 5.1. контракту № MH/ST від 07.04.2025 обумовлена можливість відстрочки платежу, чим скористався отримувач, згідно рахунку-фактури відстрочка 90 днів; переказ коштів буде проведено після випуску товарів у вільний обіг; 5) страхування вантажу не здійснювалось, про що наявна відповідна інформація в рахунку-фактурі (invoice) № SOL-040226-1FFRU від 04.02.2026; 6) згідно законодавства України, митна вартість обчислюється на момент перетину митного кордону; умови поставки СРТ означають, що фрахт сплачено до вказаного місця призначення; в інвойсі № SOL-040226-1FFRU від 04.02.2026 місцем призначення визначено Харків (умови поставки СРТ – Харків). Також уповноважена особа декларанта (ТОВ “СІАР-ГРУПП”) додатково надала до митниці прайс-лист від 04.02.2026. Позивач вважає, що декларантом та його уповноваженою особою було надано всі необхідні документи, що були в наявності, які підтверджують числові значення митної вартості товару, підлягають обрахунку, що відповідає вимогам чинного законодавства України, в тому числі Митного кодексу України . В зв`язку з тим, що надання інших документів для підтвердження митної вартості потребувало значного часу уповноважена особа декларанта просила здійснити митне оформлення товарів за митною декларацією (МД) № 26UA500020003319U1 від 04.05.2026. 
Відповідачем було прийнято рішення про коригування митної вартості товарів № UA500020/2026/000120/2 від 04.05.2026, в якому застосувала другорядний метод визначення митної вартості - резервний (шостий метод) та визначила митну вартість товарів: товару № 1 у митній декларації (МД) № 26UA500020003319U1 від 04.05.2026 – 58 927,21 доларів США (1,9640 доларів США за метр квадратний), товару № 2 у митній декларації (МД) № 26UA500020003319U1 від 04.05.2026 – 7 577,38 доларів США (3,97 доларів США за кг ваги нетто), товару № 3 у митній декларації (МД) № 26UA500020003319U1 від 04.05.2026 – 7 788,19 доларів США (4,28 доларів США за кг ваги нетто), визначивши такі підстави для коригування:
1) в пакувальному листі від 04.02.2026 № Б/н серед описових відомостей зазначено щодо наявності на товарах № 1-4 згідно ЕМД від 04.05.2026 №26UA500020003319U1 торговельних марок TWTextile, ITTextile, ROHS, NGS проте в інвойсі від 04.02.2026 № SOL-040226-1FFRU відомості щодо торговельної марки відсутні. З огляду на зміст наданого до митного контролю інвойсу, продавцем визначалась вартість товарів без урахування їх виробника та торгової марки; 2) відповідно до ч.10 ст.58 МКУ при визначенні митної вартості до ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за оцінювані товари, додаються, зокрема, якщо вони не включалися, витрати на страхування цих товарів. Відповідно до наданого інвойсу, поставка товару здійснюється на умовах CPT Kharkiv, тобто вартість страхування не включена у вартість товару Слід зауважити, що страхові документи подаються незалежно від того, ким саме здійснювалось страхування, а тому відсутність таких документів не дає можливості впевнитись в достовірності заявлених відомостей щодо вартості оцінюваного товару; 3) відповідно до рахунку-фактури (інвойсу) від 04.02.2026 № SOL-040226-1FFRU (графа 20 ЕМД) товар поставляється на умовах CPT Kharkiv, що означає, що продавець передає товар перевізнику (в даному випадку “PE CHERBADZHY STEPAN”) чи іншій особі, номінованому продавцем, в узгодженому місці (м. Харків), та, що продавець повинен укласти договір про перевезення та понести витрати на перевезення, необхідні для доставки товару в узгодженому місці призначення. Тобто всі витрати на перевезення, необхідні для доставки товару в узгодженому місці призначення (в даному випадку Харків) несе продавець, і, відповідно, витрати на перевезення до м.Харків є невід`ємною складовою митної вартості товару, що оцінюється. Проте до митного оформлення зазначений документ не надавався. Отже, декларантом не надано належних документальних підтверджень складових митної вартості, визначених пунктами 5, 6 частини десятої статті 58 Кодексу; 4) відповідно до автотранспортної накладноі (СМR) від 28.04.2026 № б/н відправником вантажу є «Soltera Trade Limited» (RM 204C, 2/F., SHIU FAT IND BUILDING, 139-141 WAI YIP STREET, KWUN TONG, HONG KONG), проте у графі 22 СМR «Підпис і штамп відправника» проставлено печатку «IDEAL FORWARDER.» Constanta, Romania. Зазначене, з високою імовірністю, може свідчити про додаткові витрати, пов`язані зі зберіганням, перевантаженням та транспортуванням, а також залученням третіх осіб до переміщення вантажу на шляху до місця призначення, які не були враховані при визначенні продавцем вартості товарів; 5) рахунок-фактура (інвойс) від 04.02.2026 № SOL-040226-1FFRU визначає вартість товару за рулон, проте ні в зазначеному документі, ні в будь-якому іншому не вказано розміри рулону, що впливає на вартість товару і може свідчити про наявність інших, деталізованих домовленостей щодо предмету купівлі-продажу та вартості товарів; 6) згідно інформації з інтернет ресурсу щодо відстеження графіку та маршруту руху вантажних контейнерів cma-cgm.com контейнер BEAU4303240 вийшов з порту Ningbo, CN на судні APL RAFFLES ще 06.02.2026 та прибув до порту MALTA 08.04.206. 09.04.2026 контейнер було вивантажено і лише 18.04.2026 його було завантажено на борт судна CMA CGM TOPAZ, яке прибуло до порту Constanta, RO 25.04.2026. Така тривалість перевезення між вказаними морськими портами є нехарактерною в сучасних умовах і з високою імовірністю свідчить про додаткові витрати, пов`язані зі зберіганням та перевантаженням товарів в контейнері на шляху до порту призначення, які не були враховані при визначенні продавцем вартості товарів, а також залученням третіх осіб до переміщення вантажу на шляху до місця призначення, які не були враховані при визначенні продавцем вартості товарів. Крім того, до митного оформлення не надано товаротранспортні документи (B/L, маніфест) за якими товар було доставлено з Китаю до Румунії та документи, які містять інформацію про витрати, пов`язані з перевантаженням товару з одного морського транспортного засобу на інший та на автомобільний ТЗ в порту призначення, вартість зберігання та організацію транспортно-експедиційного обслуговування за межами митної території України. До митного контролю не надано відомостей про включення таких витрат до митної вартості товарів.
Внаслідок ухвалення вищезазначеного рішення про коригування митної вартості товарів Одеська митниця прийняла картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення № UA500020/2026/000155 від 04.05.2026. 
У зв`язку з незгодою декларанта з рішенням про коригування митної вартості № UA500020/2026/000120/2 від 04.05.2026 товар випущений у вільний обіг за митною декларацією № 26UA500020003322U2 від 04.05.2026 за умови сплати митних платежів згідно з митною вартістю цих товарів, визначеною декларантом, та забезпечення сплати різниці між сумою митних платежів, обчисленою згідно з митною вартістю товарів, визначеною декларантом, та сумою митних платежів, обчисленою згідно з митною вартістю товарів, визначеною митним органом, шляхом надання забезпечення сплати митних платежів відповідно до розділу Х цього Кодексу на строк 90 днів з дня випуску товарів.
Вважаючи прийняті рішення та видані на підставі цих рішень карток відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення незаконними та необґрунтованими, позивач звернувся до суду із даним адміністративним позовом.
Надаючи правову оцінку відносинам, що виникли між сторонами, суд виходить з наступного.
Положеннями частини другої статті 1 Митного кодексу України (далі - МК України) встановлено, що відносини, пов`язані із справлянням митних платежів, регулюються цим Кодексом, Податковим кодексом України та іншими законами України з питань оподаткування.
Згідно до пункту 24 частини першої статті 4 МК України митний контроль - це сукупність заходів, що здійснюються з метою забезпечення додержання норм цього Кодексу, законів та інших нормативно-правових актів з питань державної митної справи, міжнародних договорів Україні, укладених у встановленому законом порядку.
Митний контроль здійснюється виключно митними органами відповідно до цього Кодексу та інших законів України. Митний контроль передбачає виконання митними органами мінімуму митних формальностей, необхідних для забезпечення додержання законодавства України з питань митної справи.
Згідно з ч. 1 ст.49 МК України митною вартістю товарів, які переміщуються через митний кордон України, є вартість товарів, що використовується для митних цілей, яка базується на ціні, що фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.
Згідно з частиною першою статті 51, частиною першою статті 52 МК України митна вартість товарів, що переміщуються через митний кордон України, визначається декларантом відповідно до норм цього Кодексу; заявлення митної вартості товарів здійснюється декларантом або уповноваженою ним особою під час декларування товарів у порядку, встановленому розділом VIII цього Кодексу та цією главою. Пунктом 2 частини 2 статті 52 Митного кодексу України встановлено, що декларант або уповноважена ним особа, які заявляють митну вартість товару, зобов`язані подавати митному органу достовірні відомості про визначення митної вартості, які повинні базуватися на об`єктивних, документально підтверджених даних, що піддаються обчисленню.
Згідно з частинами першою, другою статті 53 МК України у випадках, передбачених цим Кодексом, одночасно з митною декларацією декларант подає митному органу документи, що підтверджують заявлену митну вартість товарів і обраний метод її визначення.
Документами, які підтверджують митну вартість товарів, зокрема, є:
декларація митної вартості та документи, що підтверджують числові значення складових митної вартості, на підставі яких проводився розрахунок митної вартості;
зовнішньоекономічний договір (контракт) або документ, який його замінює, та додатки до нього у разі їх наявності;
рахунок-фактура (інвойс) або рахунок-проформа (якщо товар не є об`єктом купівлі-продажу);
якщо рахунок сплачено - банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару;
за наявності - інші платіжні та/або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару,
транспортні (перевізні) документи, якщо за умовами поставки витрати на транспортування не включені у вартість товару, а також документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів;
ліцензія на імпорт товару, якщо імпорт товару підлягає ліцензуванню;
якщо здійснювалося страхування, - страхові документи, а також документи, що містять відомості про вартість страхування.
Саме в рамках приписів частини другої статті 53 Митного кодексу України отримує свою безпосередню формалізацію перелік основних документів для підтвердження належності: а) визначення митної вартості товарів; б) обрання методу визначення митної вартості товарів.
Згідно з ч. 5 ст. 53 МК України забороняється вимагати від декларанта або уповноваженої ним особи будь-які інші документи, відмінні від тих, що зазначені в цій статті.
Згідно з ч. 6 ст. 53 МК України декларант або уповноважена ним особа за власним бажанням може подати додаткові наявні, у них документи для підтвердження заявленої ними митної вартості товару.
Водночас, частиною третьою статті 53 МК України встановлено, що у разі якщо документи, зазначені у частині другій цієї статті, містять розбіжності або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, декларант або уповноважена ним особа на письмову вимогу митного органу зобов`язані протягом 10 календарних днів надати (за наявності) додаткові документи: 1) договір (угоду, контракт) із третіми особами, пов`язаний з договором (угодою, контрактом) про поставку товарів, митна вартість яких визначається; 2) рахунки про здійснення платежів третім особам на користь продавця, якщо такі платежі здійснюються за умовами, визначеними договором (угодою, контрактом); 3) рахунки про сплату комісійних, посередницьких послуг, пов`язаних із виконанням умов договору (угоди, контракту); 4) виписку з бухгалтерської документації; 5) ліцензійний чи авторський договір покупця, що стосується оцінюваних товарів та є умовою продажу оцінюваних товарів; 6) каталоги, специфікації, прейскуранти (прайс-листи) виробника товару; 7) копію митної декларації країни відправлення; 8) висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та/або інформація біржових організацій про вартість товару або сировини.
Саме в рамках частини третьої статті 53 МК України отримує свою безпосередню формалізацію система додаткових документів, які можуть запитуватися контролюючим органом (факультативний перелік додаткових документів - у разі якщо орган доходів і зборів має обґрунтовані підстави вважати, що існуючий взаємозв`язок між продавцем і покупцем вплинув на заявлену декларантом митну вартість, визначається частиною четвертою статті 53 Митного кодексу України). При цьому, витребування додаткових документів має субсидіарний характер. Всі документи, як основні, так і додаткові, повинні оцінюватися системно. Контролюючий орган не може формулювати власну позицію на одному конкретному документі, при цьому безпідставно не враховуючи інші.
Отже, митним органом можуть бути витребувані додаткові документи: 1) у разі якщо документи, зазначені у частині другій цієї статті, містять розбіжності, наявні ознаки підробки; 2) якщо такі документи не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів; 3) якщо такі документи не містять відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари . Вказані обставини є виключними підставами для витребування додаткових документів. Водночас тлумачення таких підстав контролюючим органом без належного обґрунтування є протиправним.
Наявність у митного органу обґрунтованого сумніву у правильності визначення митної вартості є обов`язковою умовою, оскільки з цією обставиною закон пов`язує можливість витребування додаткових документів у декларанта та надає митниці право вчиняти наступні дії, спрямовані на визначення дійсної митної вартості товарів.
Із системного аналізу приписів Розділу ІІІ ("Митна вартість товарів та методи її визначення") МК України випливає, що в аспекті реалізації процедур із визначення митної вартості товарів основоположну роль відіграє принцип обґрунтованості. Так, зокрема, митний орган повинен дотримуватися вимог принципу обґрунтованості при: а) встановлені належного до застосування методу визначення митної вартості товарів; б) встановлені достатнього переліку документів для цілей визначення митної вартості товарів.
Згідно з положеннями пункту третього частини другої статті 2 КАС України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії). Рішення органу доходів і зборів не може ґрунтуватися на припущеннях, на сумнівах про повноту і достовірність відомостей про заявлену митну вартість товару; висновки цього органу повинні ґрунтуватися на достовірних і вичерпних доказах.
Згідно зі статтею 54 МК України контроль правильності визначення митної вартості товарів здійснюється митним органом під час проведення митного контролю і митного оформлення шляхом перевірки числового значення заявленої митної вартості. Контроль правильності визначення митної вартості товарів за основним методом - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту (вартість операції), здійснюється митним органом шляхом перевірки розрахунку, здійсненого декларантом, за відсутності застережень щодо застосування цього методу, визначених у частині першій статті 58 цього Кодексу.
Приписами ч.5 ст. 54 МК України митний орган з метою здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів має право:
1) упевнюватися в достовірності або точності будь-якої заяви, документа чи розрахунку, поданих для цілей визначення митної вартості;
2) у випадках, встановлених цим Кодексом, письмово запитувати від декларанта або уповноваженої ним особи встановлені статтею 53 цього Кодексу додаткові документи та відомості, якщо це необхідно для прийняття рішення про визнання заявленої митної вартості;
3) у випадках, встановлених цим Кодексом, здійснювати коригування заявленої митної вартості товарів;
4) проводити в порядку, визначеному статтями 345-354 цього Кодексу, перевірки правильності визначення митної вартості товарів після їх випуску;
5) звертатися до митних органів інших країн із запитами щодо надання відомостей, необхідних для підтвердження достовірності заявленої митної вартості;
6) застосовувати інші передбачені цим Кодексом форми митного контролю.
Відповідно до частини шостої статті 54 МК України митний орган може відмовити у митному оформленні товарів за заявленою декларантом або уповноваженою ним особою митною вартістю виключно за наявності обґрунтованих підстав вважати, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів, у разі:
невірно проведеного декларантом або уповноваженою ним особою розрахунку митної вартості;
неподання декларантом або уповноваженою ним особою документів згідно з переліком та відповідно до умов, зазначених у частинах другої та третьої статті 53 цього Кодексу, або відсутності у цих документах всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари;
невідповідності обраного декларантом або уповноваженою ним особою методу визначення митної вартості товару умовам, наведеним у главі 9 цього Кодексу;
надходження до митного органу документально підтвердженої офіційної інформації митних органів інших країн щодо недостовірності заявленої митної вартості.
Відповідно до частини першої статті 57 МК України визначення митної вартості товарів, які ввозяться в Україну відповідно до митного режиму імпорту, здійснюється за такими методами: 1) основний - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються (вартість операції); 2) другорядні: а) за ціною договору щодо ідентичних товарів; б) за ціною договору щодо подібних (аналогічних) товарів; в) на основі віднімання вартості; г) на основі додавання вартості (обчислена вартість); ґ) резервний. При цьому пріоритетним до застосування є саме основний метод. Це у свою чергу обумовлює необхідність, у випадку наявності достатніх підстав, застосовувати в першочерговому порядку основний метод визначення митної вартості товару. Тільки у випадку відсутності необхідних умов для застосування основного методу, повинні застосовуватися методи закріплені приписами пункту другого частини першої статті 57 Митного кодексу України, які застосовуються у субсидіарному порядку - учасник митних відносин обирає один із системи другорядних методів. Про субсидіарний характер застосування другорядних методів свідчить зміст положень частини третьої статті 58 Митного кодексу України.
Так, відповідно до положень частини першої статті 58 МК України основний метод визначення митної вартості товарів застосовується у випадку дотримання наступних умов: 1) немає жодних обмежень щодо прав покупця (імпортера) на використання оцінюваних товарів, за винятком тих, що: а) встановлюються законом чи запроваджуються органами державної влади в Україні; б) обмежують географічний регіон, у якому товари можуть бути перепродані (відчужені повторно); в) не впливають значною мірою на вартість товару; 2) щодо продажу оцінюваних товарів або їх ціни відсутні будь-які умови або застереження, які унеможливлюють визначення вартості цих товарів; 3) жодна частина виручки від будь-якого подальшого перепродажу, розпорядження або використання товарів покупцем не надійде прямо чи опосередковано продавцеві, якщо тільки не буде зроблено відповідне коригування з урахуванням положень частини десятої цієї статті; 4) покупець і продавець не пов`язані між собою особи або хоч і пов`язані між собою особи, однак ці відносини не вплинули на ціну товарів. При цьому важливо відмітити, що основний метод, не застосовується у наступних випадках: а) якщо використані декларантом або уповноваженою ним особою відомості не підтверджені документально або не визначені кількісно і достовірні; б) відсутня хоча б одна із складових митної вартості, яка є обов`язковою при її обчисленні (відповідно до частини другої статті 58 Митного кодексу України). Кожен із вище означених випадків може бути як самостійною підставою для незастосування основного методу, так й розглядатися в їх сукупності.
За результатами здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів митний орган визнає заявлену декларантом або уповноваженою ним особою митну вартість чи приймає письмове рішення про її коригування відповідно до положень статті 55 цього Кодексу.
Відповідно до обставин справи між сторонами виник спір щодо правомірності винесення контролюючим органом рішень про коригування митної вартості за другорядним методом (за ціною щодо подібних (аналогічних) товарів. За змістом вказаних рішень підставою їх прийняття стало ненадання позивачем документів на вимогу митного органу згідно переліку, визначеного частинами 3 та 4 статті 53 Митного кодексу України на підтвердження заявленої митної вартості. Позиція відповідача полягає у тому, що подані до митного контролю та оформлення документи не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів та всіх відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, про що повідомлено декларанту, від декларанта витребовувалися додаткові документи, та оскільки декларант не подавав достатнього обсягу додаткових документів, які б спростували сумніви митниці у достовірності наданої інформації, тому митну вартість товару визначено відповідачем за другорядним методом.
Стосовно того, що відповідач в рішеннях про коригування митної вартості товарів № UA500020/2026/000099/2 від 15.04.2026, № UA500020/2026/000109/2 від 23.04.2026 (та / або в електронних повідомленнях при митному оформленні перед прийняттям відповідного рішення) зазначає такі підстави для коригування митної вартості товару: “Відповідно до умов викладених у Рахунках-фактурах (інвойсах) та п.5.1 Контракту від 07.04.2025 № MH/ST, оплата за товар здійснюється шляхом банківського безготівкового переказу з відтермінуванням 90 днів з дати перетину кордону. Вказана схема розрахунків за поставлений товар, з урахуванням наявності посередника у вказаній зовнішньоекономічній операції, суперечить світовій практиці та може свідчити про наявність додаткових умов та домовленостей, які унеможливлюють підтвердження заявленої ціни товарів як такої, що базується на дійсній вартості згідно статті VII ГАТТ. Ч.21 ст.58 МКУ передбачено, що використані декларантом або уповноваженою ним особою відомості повинні бути об`єктивними, піддаватися обчисленню та підтверджуватися документально. Відповідно до статті VII Генеральної угоди з тарифів і торгівлі (далі - ГАТТ) оцінка імпортованого товару для митних цілей повинна ґрунтуватися на дійсній вартості імпортованого товару. Під «дійсною вартістю» слід розуміти ціну, за яку, під час та в місці, визначеними законодавством країни-імпортера, такий чи подібний товар продається або пропонується до продажу при звичайному ході торгівлі за умов повної конкуренції”.
Відповідно до пункту 2.1. контракту № MH/ST від 07.04.2025 вид, кількість, ціна та умови поставки Товару узгоджуються сторонами та зазначаються в інвойсах, що є невід`ємною частиною Контракту. Згідно з пунктом 4.1. контракту № MH/ST від 07.04.2025 валюта цього Контракту –долар США.
Пунктом 5.1. контракту № MH/ST від 07.04.2025 визначено, що оплата товару здійснюється з відстрочкою на 90 днів після перетину Товаром митного кордону України.
В інвойсах (invoice) № SOL-120226-1YFRV від 12.02.2026, № SOL-120226-1YFEP від 12.02.2026 зазначено, що Продавець поставляє товари Покупцю з відстроченням платежу на 90 днів після перетину товаром митного кордону України. 
Також, в листах від 15.04.2026, від 23.04.2026 уповноважена особа декларанта (ТОВ “СІАР-ГРУПП”) повідомила митницю про те, що банківських платіжних документів немає, у зв`язку з тим, що оплата за дану партію товару не проводилась; умовами контракту № MH/ST від 07.04.2025 обумовлена можливість відстрочки платежу, чим скористався отримувач, згідно рахунку-фактури відстрочка 90 днів; переказ коштів буде проведено після випуску товарів у вільний обіг. 
Відповідно до частини 1 статті 694 Цивільного кодексу України договором купівлі-продажу може бути передбачено розстрочення або відстрочення платежу за переданий товар. Частиною 2 статті 694 Цивільного кодексу України встановлено, що товар продається в кредит за цінами, що діють на день продажу. Зміна ціни на товар, проданий в кредит, не є підставою для проведення перерахунку, якщо інше не встановлено договором або законом.
При цьому законодавець не встановлює жодних обмежень щодо максимального чи будь-якого іншого строку такої відстрочки, відповідно до статті 6 Цивільного Кодексу сторони є вільними в укладенні договору, виборі контрагента та визначенні умов договору з урахуванням вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, звичаїв ділового обороту, вимог розумності та справедливості.
Аналогічно статтею 6 Закону України «Про зовнішньоекономічну діяльність» передбачено, що суб`єкти, які є сторонами зовнішньоекономічного договору (контракту), мають бути здатними до укладання договору (контракту) відповідно до цього та інших законів України та/або закону місця укладання договору (контракту). Зовнішньоекономічний договір (контракт) складається відповідно до цього та інших законів України з урахуванням міжнародних договорів України. Суб`єкти зовнішньоекономічної діяльності при складанні тексту зовнішньоекономічного договору (контракту) мають право використовувати відомі міжнародні звичаї, рекомендації, правила міжнародних органів та організацій, якщо це не заборонено прямо та у виключній формі цим та іншими законами України, а стаття 2 підкреслює принцип свободи зовнішньоекономічного підприємництва. Закон України «Про зовнішньоекономічну діяльність» не містить положень, які б обмежували строки розрахунків за імпортними операціями.
Таким чином, відстрочка платежу на 90 днів, передбачена контрактом № MH/ST від 07.04.2025, є добровільною домовленістю сторін, що відображає їхні комерційні інтереси та повністю відповідає вимогам законодавства. Встановлення тривалості відстрочки є виключною прерогативою сторін контракту, оскільки сторони вільні у визначенні цього строку на власний розсуд, і митний орган не має правових підстав для оспорювання цієї умови.
Твердження митного органу про “світову практику” та “нетиповість” відстрочки на 90 днів є суб`єктивним та юридично нікчемним, оскільки поняття “світова практика” не має визначення в українському законодавстві та не є обов`язковим для застосування. Митний орган не навів жодного факту чи прикладу цієї “світової практики”, який би демонстрував неприпустимість такої відстрочки для імпорту тканини, що відстрочка на 90 днів є аномальною для цього ринку, а також не довів, що така відстрочка суперечить українському праву. 
У міжнародній торгівлі сировиною та матеріалами (в тому числі тканинами) відстрочки платежу є звичайною комерційною практикою, її надання може бути викликане різними комерційними міркуваннями: залученням нових клієнтів, підтримкою довгострокових відносин з партнерами або врахуванням особливостей виробничого циклу покупця, планування покупцем переробки (наприклад, пошиття одягу чи технічних виробів) чи реалізації товару протягом тривалого часу. Факт надання відстрочки платежу не свідчить про те, що ціна товару не є дійсною вартістю. Якщо ціна товару не залежить від терміну оплати, а відстрочка надається на звичайних комерційних умовах, то немає підстав вважати, що ціна є заниженою або завищеною. 
Стаття 57 Митного кодексу України встановлює, що основним методом визначення митної вартості є метод за ціною договору (метод 1). Частина 4 статті 58 Митного кодексу України уточнює, що митна вартість базується на ціні, яка фактично сплачена або підлягає сплаті за товари. 
У контракті № MH/ST від 07.04.2025 ціна товару вказана в інвойсах до кожної партії (пункт 2.1.), а відстрочка платежу не змінює суму, що підлягає сплаті, а лише відкладає момент її перерахування. Митний орган не довів, що ціна в інвойсах не відповідає дійсній вартості товару.
Відповідно до приписів Митного кодексу України митний орган може відхилити ціну договору лише за наявності обґрунтованих сумнівів, підкріплених доказами. У даному випадку таких доказів митний орган не надав. 
Посилання митного органу на статтю VII ГАТТ (яка вимагає, щоб митна вартість базувалася на дійсній вартості товару в умовах конкуренції) є некоректним, адже ця стаття вже імплементована в норми Митного кодексу України , і ціна контракту № MH/ST від 07.04.2025 відповідає її принципам. 
Крім того, жодна норма Митного кодексу України чи ГАТТ не забороняє відстрочку платежу як елемент ціноутворення. Навпаки, стаття 58 Митного кодексу України від 13.03.2012 № 4495-VI дозволяє враховувати умови оплати, якщо вони чітко прописані в договорі, що й зроблено в умовах контракту № MH/ST від 07.04.2025.
Відповідні твердження митного органу у вказаних рішеннях про коригування митної вартості є суб`єктивною, не підтвердженою та не обґрунтованою оцінкою посадової особи митниці, фактично це є припущеннями посадової особи митного органу. 
Пунктом 1 частини 4 статті 54 Митного кодексу України передбачено, що митний орган під час здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів зобов`язаний здійснювати контроль заявленої декларантом або уповноваженою ним особою митної вартості товарів шляхом перевірки числового значення заявленої митної вартості, наявності в поданих зазначеними особами документах усіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.
Здійснення покупцем оплати за товар у відповідності до умов пункту 5.1. контракту № MH/ST від 07.04.2025 з відстроченням платежу, не стосується числового значення заявленої декларантом митної вартості товарів, а тому не могло бути підставою для витребування додаткових документів для підтвердження заявленої митної вартості товарів, а також причиною для коригування митної вартості та для відмови у митному оформленні товарів. 
Верховний Суд в постанові від 07.05.2020 у справі № 1.380.2019.001625 (адміністративне провадження № К/9901/31148/19) за позовом ТОВ “Фескор” до Львівської митниці ДФС, зробив такий висновок: “у процедурах контролю за митною вартістю товару предметом доказування є ціна товару та інші складові митної вартості товару. Умови оплати безпосередньо ціни товару не стосуються та не можуть у зв`язку із цим бути підставою для відмови у визнанні митної вартості. Згідно з частиною сьомою статті 58 Митного кодексу України від 13.03.2012 № 4495-VI платежі необов`язково повинні бути здійснені у вигляді переказу грошей (зокрема, але не виключно)…. Ухвалюючи рішення, суди виходили з того, що у розумінні статті 53 Митного кодексу України банківські платіжні документи можуть підтверджувати митну вартість товарів лише в тому випадку, якщо на момент митного оформлення товару декларантом оплачено рахунок за такий товар; відсутність в поданих декларантом документах відомостей щодо термінів оплати, не підтверджує неможливість визнання задекларованої митної вартості за ціною договору, та не може бути обґрунтуванням для прийняття рішення про коригування митної вартості; дана обставина сама по собі не є доказом, що обґрунтовує митну вартість товару; тобто, строк оплати за товар не впливає на визначення митної вартості товару”.
В постанові Верховного Суду віди 29.07.2020 у справі № 420/1709/19 (адміністративне провадження № К/9901/34107/19) за позовом ТОВ “УІТАКА” до Одеської митниці ДФС міститься висновок про те, що “у процедурах контролю за митною вартістю товару предметом доказування є ціна товару та інші складові митної вартості товару. Умови, на яких повинна здійснитися оплата за товар, якщо вони безпосередньо не впливають на ціну товару, останньої не стосуються. У зв`язку з цим розбіжності щодо умов оплати товару у документах, доданих до митної декларації на підтвердження митної вартості, не є тими розбіжностями (суперечностями), які є підставою для витребування контролюючим органом додаткових документів, якщо інші документи в сукупності не викликають сумнів в достовірності задекларованої митної вартості”.
Таким чином, умови контракту №MH/ST від 07.04.2025 відповідають чинному законодавству України та міжнародній практиці, така умова як відстрочка платежу на 90 днів у контракті №MH/ST від 07.04.2025 з купівлі-продажу товарів сама по собі не може бути підставою для коригування чи сумнівів у достовірності заявленої митної вартості товару, жодним чином не впливає на митну вартість товару та не може бути підставою для її коригування митними органами. Відповідач протиправно відхилив заявлену декларантом митну вартість, спираючись лише на припущення про “нетиповість” умов оплати без надання конкретних доказів заниження ціни або інших порушень законодавства. 
Враховуючи вищевикладені обставини, рішення Одеської митниці про коригування митної вартості товарів № UA500020/2026/000099/2 від 15.04.2026, № UA500020/2026/000109/2 від 23.04.2026 прийняті з порушенням положень статті 627, 694 Цивільного кодексу України; пункту 1 частини 4 статті 54, статті 57, частини 4 статті 58 Митного кодексу України; статті 6 Закону України “Про зовнішньоекономічну діяльність”.
Також відповідач в рішеннях про коригування митної вартості товарів № UA500020/2026/000089/2 від 10.04.2026, № UA500020/2026/000090/2 від 10.04.2026, № UA500020/2026/000099/2 від 15.04.2026, № UA500020/2026/000109/2 від 23.04.2026, № UA500020/2026/000120/2 від 04.05.2026 (та / або в електронних повідомленнях при митному оформленні перед прийняттям відповідних рішень) зазначає такі підстави для коригування митної вартості товарів: 
“В пакувальних листах від 04.02.2026 № Б/н, від 20.01.2026 № Б/н, від 12.02.2026 № Б/н, від 12.02.2026 № Б/н, від 04.02.2026 № Б/н серед описових відомостей зазначено щодо наявності на товарах торговельних марок ALPTextile, TITextile, New Sample, Palmira Textile, SRHTextile, PTTextile, PAK TEXTILES, STextile, TWTextile, ITTextile, ROHS, NGS, проте в інвойсах від 04.02.2026 № SOL-040226-8DRGA, від 06.02.2026 № SOL-060226-1TDCW, від 12.02.2026 № SOL-120226-1YFRV, від 12.02.2026 № SOL-120226-1YFEP, від 04.02.2026 № SOL-040226-1FFRU відомості щодо ТМ відсутні. З огляду на зміст наданих до митного контролю інвойсів, продавцем визначалась вартість товарів без урахування їх виробника та торгової марки. Крім того, відомості про торговельні марки викладені не прив`язаним до кількісних та описових характеристик товарів переліком (тобто два товари, що переміщуються мають три торговельні марки). Інакше кажучи, продавцем не вказано, який саме товар і в якій кількості має ту чи іншу торговельну марку, що вказує на відсутність зв`язку між результатами фактичного відвантаження товарів і їх продажем та складеними про це документами”.
Також відповідач в рішенні про коригування митної вартості товарів № UA500020/2026/000120/2 від 04.05.2026 (та / або в електронних повідомленнях при митному оформленні перед прийняттям відповідного рішення) зазначає такі підстави для коригування митної вартості товарів: “рахунок-фактура (інвойс) від 04.02.2026 № SOL-040226-1FFRU визначає вартість товару за рулон, проте ні в зазначеному документі, ні в будь-якому іншому не вказано розміри рулону, що впливає на вартість товару і може свідчити про наявність інших, деталізованих домовленостей щодо предмету купівлі-продажу та вартості товарів”.
Суд зазначає, що для здійснення міжнародних розрахунків використовуються комерційні документи: коносамент, накладна, рахунок-фактура, страхові документи (страховий поліс, сертифікат), документ про право власності та інші комерційні документи. Фінансовими документами, що використовуються для здійснення міжнародних розрахунків, є простий вексель, переказний вексель, боргова розписка, чек та інші документи, що використовуються для одержання платежу.
Пунктами 2, 3 частини 2 статті 53 Митного кодексу України визначено, що до документів, які підтверджують митну вартість товарів, відноситься зовнішньоекономічний договір (контракт) або документ, який його замінює, та додатки до нього у разі їх наявності; рахунок-фактура (інвойс) або рахунок-проформа (якщо товар не є об`єктом купівлі-продажу). 
Відповідно до частини 1 статті 1 Митного кодексу України законодавство України з питань митної справи складається з Конституції України, цього Кодексу, інших законів України, що регулюють питання, зазначені у статті 7 цього Кодексу, з міжнародних договорів України, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, а також з нормативно-правових актів, виданих на основі та на виконання цього Кодексу та інших законодавчих актів.
Частиною 2 статті 7 Митного кодексу України встановлено, що митна справа здійснюється з додержанням прийнятих у міжнародній практиці форм декларування товарів, методів визначення митної вартості товарів, систем класифікації та кодування товарів та системи митної статистики, інших загальновизнаних у світі норм і стандартів.
Згідно з постановою Верховної Ради України від 19.06.1992 № 2479-XII Україна приєдналась до Конвенції про створення Ради Митного Співробітництва 1950 року. 
Стаття III Конвенції про створення Ради Митного Співробітництва 1950 року (Дата приєднання України: 10.11.1992, Дата набуття чинності для України: 10.11.1992) передбачає, що функціями Ради, зокрема, є вивчення технічних аспектів митних систем, так само як і пов`язаних із ними економічних чинників, з метою запропонування членам Ради практичних засобів досягнення якомога вищого рівня погодженості та однаковості, а також подання зацікавленим урядам за своєю ініціативою або за їх проханням інформації або порад по митних справах згідно з основною метою цієї Конвенції і внесення в зв`язку з цим рекомендацій. 
Рекомендаціями Ради від 16.05.1979 членам Ради та членам Організації Об`єднаних Націй або її спеціалізованим агентствам, митним або економічним Об`єднанням рекомендовано приймати комерційні рахунки, складені у будь-який спосіб, наприклад, методом одноразового запису, у випадках, коли представлення комерційного рахунку потрібне у зв`язку з митним очищенням товарів, а також утриматись від вимоги підпису для митних цілей на комерційних рахунках, представлених на підтвердження декларації на товари. 
На дотримання зазначених рекомендацій звертається увага Європейською економічною комісією ООН (рекомендації ЄЕК ООН 1982 року № 18 “Заходи щодо спрощення процедур міжнародної торгівлі” та 1983 року №6 “Формуляр-зразок уніфікованого рахунку для міжнародної торгівлі”). 
Згідно з резолюцією Економічної та Соціальної Ради ООН від 28.03.1947 (документ Е/402) заснована Європейська економічна комісія ООН, яка у відповідності до пункту 4 зазначеної резолюції уповноважена подавати рекомендації з будь-якого питання, що входить до її компетенції, безпосередньо урядам країн, які у ній представлені. 
В пункті 18 Рекомендацій Європейської економічної комісії ООН “Формуляр-зразок уніфікованого рахунку для міжнародної торгівлі” (ЕСЕ/TRADE/148) (Женева, вересень 1983) зазначено, що у формулярі-зразку уніфікованого рахунку наявні три групи полів даних: у першій містяться відомості про угоду (сторони, умови та ін.), у другій – опис товарів, позиції рахунку та кількість і т. ін., в третій – додаткові витрати, вирахування та загальна сума рахунку з посвідчувальною заявою, якщо вона необхідна. 
Пунктом 19 Рекомендацій Європейської економічної комісії ООН "Формуляр-зразок уніфікованого рахунку для міжнародної торгівлі" (ЕСЕ/TRADE/148) (Женева, вересень 1983) передбачено, що відомості щодо угоди наводять під наступними заголовками: продавець, вантажоотримувач, відомості відносно транспортування, номер рахунку і дата, інші посилання, покупець, країна походження товару, умови поставки та платежу. 
Відповідно до пункту 20 Рекомендацій Європейської економічної комісії ООН “Формуляр-зразок уніфікованого рахунку для міжнародної торгівлі” (ЕСЕ/TRADE/148) (Женева, вересень 1983) відомості про товар розбиті на дві частини та наводяться наступним чином - в одній дається опис партії вантажу для цілей відправлення, а інша призначена для перерахування окремих товарів та кількостей: 
Відвантажувальне маркування; номер контейнера; кількість і рід вантажних місць; опис товару (повний та/або кодом). У цьому полі, призначеному для опису вантажу з метою відправки, має вказуватися зовнішнє маркування, кількість вантажних місць як вони представлені для транспортування, загальний опис вмісту, ваги брутто та обсяги, номери контейнерів або інших транспортних одиниць, номери товарів. У рекомендації Європейської економічної комісії ООН № 15 міститься інформація щодо використання спрощеного відвантажувального маркування.
Вага брутто, кг.
Об`єм, куб.м.
Список товарів (кодом та/або повністю); кількість; ціна за одиницю товару. Розташування відомостей у цьому полі вільного використання залишено на розсуд продавця в залежності від виду товару та т.п. Перелік має бути докладним для ідентифікації різних товарів у партії, доставленої кількості, ціни за одиницю товару, знижок за кількість та всіх інших відомостей, необхідні контролю розрахунку сум, зазначених у рахунку.
Сума. У цій колонці для кожної назви повинні вказуватися валюта та суми за рахунком тощо.
У деяких випадках, наприклад, за наявності однорідних товарів, коли не потрібно роздільного опису для складання рахунку, ця підбивка може бути непотрібною, і тому можуть бути опущені деякі позиції, наприклад, обсяг. Коли підрозбивка необхідна, то розподіл площі між двома підгрупами залишено на розсуд користувача.
Отже, інвойс – це розрахунковий документ, що містить відомості про вартість товарів та умови угоди купівлі-продажу. Інвойс підтверджує митну вартість товару для цілей оподаткування та виконує функцію цінового документа у розумінні Митного кодексу України та Угоди СОТ про застосування статті VII ГАТТ 1994 року.
Таким чином, Рекомендації Європейської економічної комісії ООН “Формуляр-зразок уніфікованого рахунку для міжнародної торгівлі” (ЕСЕ/TRADE/148) (Женева, вересень 1983) не передбачають зазначення у рахунках-фактурах (інвойсах) відомостей щодо другорядних, додаткових відомостей про розміри рулона, про виробника та торгової марки товару. 
Разом з тим, в законодавстві України відсутні затверджена форма рахунку-фактури (інвойсу) та перелік обов`язкових реквізитів, які повинен містити рахунок-фактура (інвойс), в тому числі інформацію про розміри рулона, про виробника та торгову марку товару. 
Інформація, вказана в рахунках-фактурах (інвойсах) № SOL-040226-8DRGA від 04.02.2026, № SOL-060226-1TDCW від 06.02.2026, № SOL-120226-1YFRV від 12.02.2026, № SOL-120226-1YFEP від 12.02.2026, № SOL-040226-1FFRU від 04.02.2026, повністю відповідає інформації, що зазначена в інших товаросупровідних документах.
В інвойсі (invoice) № SOL-040226-1FFRU від 04.02.2026 наведені: найменування, адреса Продавця – компанії “Soltera Trade Limited”; найменування, адреса Покупця – ТОВ “МОДНА ХВИЛЯ”, міститься посилання на контракт № MH/ST від 07.04.2025, умови поставки СРТ – Харків; країна походження товарів – Китай; вказано, що страхування товарів не проводилось; та Продавець поставляє товари Покупцю з відстроченням платежу на 90 днів після перетину Товаром митного кордону України; а також зазначений опис товарів: товар № 1 “Тканини з покриттям”, кількість – 1 082 рулонів, ціна 41,93 доларів США за рулон, сума – 45 368,26 доларів США; товар № 2 “Тканина”, кількість – 128 рулонів, ціна 45,48 доларів США за рулон, сума – 5 821,44 доларів США; товар № 3 “Стрічка липучка текстильна”, кількість – 111 000 метрів, ціна 0,05 доларів США за метр, сума – 5 550,00 доларів США; товар № 4 “Швейні машини”, кількість – 5 наборів, ціна 527,48 доларів США за набір, сума – 2 637,40 доларів США; всього – 59 377,10 доларів США.
Так, в рахунку-фактурі (інвойсі) № SOL-040226-1FFRU від 04.02.2026 вказана кількість рулонів та ціна за одиницю товару, що дозволяє визначити вартість такого товару, яка і вказана у відповідному інвойсі.
Отже, законодавство Украі?ни не зобов`язує вказувати в інвои?сі другорядні характеристики товару, наприклад, наприклад ширину рулонів, кількість квадратних метрів, виробника чи торговельну марку, якщо ці дані не впливають на ціну, фактично сплачену або яка підлягає сплаті. 
В свою чергу, пакувальний лист – це технічний/описовий документ, що відображає фізичні характеристики вантажу: асортимент, кількість одиниць, маркування, пакування. Пакувальний лист не є ціновим документом і не повинен дублювати інвойс. Жодна норма Митного кодексу України або інших підзаконних актів не вимагає збігу всіх відомостей пакувального листа та інвойсу. 
Таким чином, пакувальний лист та інвойс є окремими видами товаросупровідних документів із різним функціональним призначенням.
Наявність у пакувальних листах від 04.02.2026 № Б/н, від 20.01.2026 № Б/н, від 12.02.2026 № Б/н, від 12.02.2026 № Б/н, від 04.02.2026 № Б/н відомостей про торгові марки, які відсутні в інвойсах № SOL-040226-8DRGA від 04.02.2026, № SOL-060226-1TDCW від 06.02.2026, № SOL-120226-1YFRV від 12.02.2026, № SOL-120226-1YFEP від 12.02.2026, № SOL-040226-1FFRU від 04.02.2026, не свідчить про суперечність документів. Торгова марка є засобом ідентифікації товару, а не ціноутворюючим фактором, тому продавець правомірно зазначив торгові марки у технічному документі (пакувальному листі), не включаючи їх до інвойсу.
Розбіжності між інвои?сом та пакувальним листом, зокрема відсутність у інвои?сі даних про виробника чи торговельну марку, не є достатньою підставою для коригування митноі? вартості, оскільки відсутня законодавчо встановлена вимога щодо обов`язкового зазначення таких даних в інвойсі. 
Відповідач не обґрунтував та не надав доказів, як саме відсутність деталізаціі? відомостей про товар в інвойсах (наприклад, розмірів рулону, виробника чи інших характеристик) впливає на правильність заявленоі? митної вартості. Також Одеською митницею не обґрунтовано та не доведено, що торговельна марка, зазначена у пакувальних листах, є фактором, якии? впливає на ціноутворення в даних операціях.
Також відповідач зазначає, що відомості про торгові марки «викладені не прив`язаним до кількісних та описових характеристик товарів переліком». Проте жодна норма Митного кодексу України чи підзаконних актів не зобов`язує зазначати у пакувальному листі, яка конкретна кількість одиниць товару належить до якої торгової марки, у разі якщо ці товари є різними позиціями вантажу. Наявність у пакувальному листі переліку торгових марок, що стосуються товарів вантажу загалом, при постачанні товарів текстильної промисловості від торгових посередників, які реалізують продукцію різних виробників, не свідчить про недостовірність задекларованої митної вартості.
Відповідно до приписів статті 53 Митного кодексу України, декларант зобов`язаний надати документи, які підтверджують митну вартість товарів. Серед обов`язкових документів, що подаються при застосуванні основного методу визначення митної вартості, торгова марка товару не є самостійним обов`язковим реквізитом – ані інвойсу, ані пакувального листа.
Крім того, відповідно до частин 4, 5 статті 58 Митного кодексу України, митна вартість товарів визначається на підставі ціни, яка була фактично сплачена або підлягає сплаті за товари. Відомості про торгову марку не входять до переліку складових митної вартості, визначених частиною 10 статті 58 Митного кодексу України. Отже, відсутність у інвойсі відомостей про торгову марку не може слугувати підставою для сумнівів щодо митної вартості.
Посилання митного органу на «відсутність зв`язку між результатами фактичного відвантаження товарів і їх продажем та складеними документами» є суб`єктивним судженням, не підкріпленим посиланням на конкретну правову норму, яка встановлювала б такий обов`язок.
Відповідач не надав доказів того, що відповідні характеристики чи інформація (які не є обов`язковими за законом) не вказані у інвойсах, впливають на обчислення митноі? вартості.
Варто зазначити, що інвойси № SOL-040226-8DRGA від 04.02.2026, № SOL-060226-1TDCW від 06.02.2026, № SOL-120226-1YFRV від 12.02.2026, № SOL-120226-1YFEP від 12.02.2026, № SOL-040226-1FFRU від 04.02.2026 та пакувальні листи від 04.02.2026 № Б/н, від 20.01.2026 № Б/н, від 12.02.2026 № Б/н, від 12.02.2026 № Б/н, від 04.02.2026 № Б/н викладені на фірмовому бланку компанії “Soltera Trade Limited” та скріплені печаткою “Soltera Trade Limited”. 
У пакувальних листах від 04.02.2026 № Б/н, від 20.01.2026 № Б/н, від 12.02.2026 № Б/н, від 12.02.2026 № Б/н, від 04.02.2026 № Б/н, зазначено, що країна виробник - Китай, виробники товару - NINGBO HAISHENG SUPPLY CHAIN MANAGEMENT CO., LTD, HANGZHOU ZHENGDAN TEXTILE TECHNOLOGY CO., LTD, торгові марки - ALPTextile, TITextile, New Sample, Palmira Textile, SRHTextile, PTTextile, PAK TEXTILES, STextile, TWTextile, ITTextile, ROHS, NGS, що відповідає відомостям митних декларацій в яких зазначено ці ж Торговельні марки та Виробників.
Вказані документи надавалися митному органу на розгляд. Отже відповідач, аналізуючи документи, які були надані для розмитнення товару, мав можливість встановити виробника та торгівельну марку кожної партії товару. 
В постанові Верховного Суду від 09.04.2021 у справі № 809/119/17 наявний правовий висновок про те, що “митний орган при здійсненні контролю за правильністю визначення митної вартості зобов`язаний перевірити складові числового значення митної вартості, правильність розрахунку, здійсненого декларантом, упевнитись в достовірності та точності заяв, документів чи розрахунків, поданих декларантом, а також відсутності обмежень для визначення митної вартості за ціною договору, наведених у статті 58 Митного кодексу України (у разі визначення декларантом митної вартості імпортованого товару за першим методом).
При цьому, митний орган має право відійти від наведених вище законодавчих обмежень, пов`язаних з перевіркою основного переліку документів, які підтверджують митну вартість товарів, та витребувати від декларанта додаткові документи лише у тому випадку, якщо надані декларантом документи містять розбіжності, наявні ознаки підробки або ці документи не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, або ж у разі якщо митний орган має обґрунтовані підстави вважати, що існуючий взаємозв`язок між продавцем і покупцем вплинув на заявлену декларантом митну вартість.
Водночас приписи вказаних статей зобов`язують митний орган зазначити конкретні обставини, які викликали відповідні сумніви, причини неможливості їх перевірки на підставі наданих декларантом документів, а також обґрунтувати необхідність перевірки спірних відомостей та зазначити документи, надання яких зможе усунути сумніви у їх достовірності.
Саме ж по собі припущення митного органу про подання декларантом невідповідних документів чи наявності в них розбіжностей, відмінність між рівнем заявленої декларантом митної вартості товарів та рівнем митної вартості товарів, митне оформлення яких вже здійснено, не є достатнім для висновку про недостовірність даних щодо митної вартості товару, заявленої декларантом, або підставою для незастосування обраного ним методу її визначення”.
Відмова відповідача від першого методу та перехід до другорядних методів без обґрунтованих доказів того, що відсутність в інвойсах зазначених другорядних характеристик призвела до заниження вартості, є протиправною. 
Згідно зі статтями 52, 53 Митного кодексу Украі?ни, будь-які припущення про недостовірність заявленоі? вартості чи наявність незадокументованих домовленостеи? повинні підкріплюватися конкретними документальними доказами. Будь-яке коригування митної вартості вимагає чіткого обґрунтування та доказів впливу неврахованих факторів на ринкову ціну товару, інакше діі? митниці є протиправними.
Тому відсутність інформації про виробника та торгову марку у інвойсах (рахунках-фактурах) № SOL-040226-8DRGA від 04.02.2026, № SOL-060226-1TDCW від 06.02.2026, № SOL-120226-1YFRV від 12.02.2026, № SOL-120226-1YFEP від 12.02.2026, № SOL-040226-1FFRU від 04.02.2026, які відповідали усім встановленим вимогам щодо повноти інформації та дозволяли ідентифікувати товар і підтвердити и?ого ціну, не вплинуло та не могло вплинути на правильність визначення позивачем числового значення митної вартості імпортованих товарів. 
Отже, припущення відповідача, які викладені в оскаржуваних рішеннях про коригування митної вартості товарів спростовуються наявними доказами та не могли бути достатніми підставами для висновку про недостовірність даних щодо митної вартості товару, заявленої декларантом та для незастосування обраного ним методу її визначення. 
Враховуючи вищевикладені обставини, рішення Одеської митниці про коригування митної вартості товарів № UA500020/2026/000089/2 від 10.04.2026, № UA500020/2026/000090/2 від 10.04.2026, № UA500020/2026/000099/2 від 15.04.2026, № UA500020/2026/000109/2 від 23.04.2026, № UA500020/2026/000120/2 від 04.05.2026 прийняті з порушенням положень частини 1 статті 1, частини 2 статті 7, пунктів 2, 3 частини 2 статті 53 Митного кодексу України від 13.03.2012 № 4495-VI, пунктів 18, 19, 20 Рекомендацій Європейської економічної комісії ООН “Формуляр-зразок уніфікованого рахунку для міжнародної торгівлі” (ЕСЕ/TRADE/148) (Женева, вересень 1983).
Відповідач в рішеннях про коригування митної вартості товарів № UA500020/2026/000099/2 від 15.04.2026, № UA500020/2026/000109/2 від 23.04.2026, № UA500020/2026/000120/2 від 04.05.2026 (та / або в електронних повідомленнях при митному оформленні перед прийняттям відповідних рішень) також в якості підстави для коригування митної вартості товарів зазначила про те, що: “Відповідно до умов зовнішньоекномічного контракту та рахунків-фактур (інвойсів) від 12.02.2026 № SOL-120226-1YFRV, від 12.02.2026 № SOL-120226-1YFEP, від 04.02.2026 № SOL-040226-1FFRU товар поставляється на умовах CPT Kharkiv, що означає, що продавець передає товар перевізнику чи іншій особі, номінованому продавцем, в узгодженому місці (м. Харків), та, що продавець повинен укласти договір про перевезення та понести витрати на перевезення, необхідні для доставки товару в узгодженому місці призначення. Тобто всі витрати на перевезення, необхідні для доставки товару в узгодженому місці призначення (в даному випадку Харків) несе продавець, і, відповідно, витрати на перевезення до м.Харків є невід`ємною складовою митної вартості товару, що оцінюється. Проте до митного оформлення зазначений документ не надавався. Отже, декларантом не надано належних документальних підтверджень складових митної вартості, визначених пунктами 5, 6 частини десятої статті 58 Кодексу”.
Також Одеська митниця в рішеннях про коригування митної вартості товарів № UA500020/2026/000089/2 від 10.04.2026, № UA500020/2026/000090/2 від 10.04.2026, № UA500020/2026/000120/2 від 04.05.2026 (та / або в електронних повідомленнях при митному оформленні перед прийняттям відповідного рішення) в якості підстави для коригування митної вартості товарів зазначила про те, що “До митного оформлення не надано товаротранспортні документи (B/L, маніфест) за якими товар було доставлено з Китаю (країни виробництва) до Польщі, Румунії (країни відправлення) та документи, які містять інформацію про витрати, пов`язані з перевантаженням товару з одного морського транспортного засобу на інший та на автомобільний ТЗ в порту призначення, вартість зберігання та організацію транспортно-експедиційного обслуговування за межами митної території України. До митного контролю не надано відомостей про включення таких витрат до митної вартості товарів.
П. 1.2 Контракту від 07.04.2025 № MH/ST визначає характер взаємовідносин продавця та покупця таким чином: продавець зобов`язується продавати товар, а покупець купувати його згідно з умовами, які зазначені в Контракті та підтверджені інвойсами до кожної окремої поставки. Продавець («SOLTERA TRADE LIMITED») є резидентом Гонконгу. В гр. 4 автотранспортної накладної CMR від 08.04.2026 б/н, від 30.03.2026 № 356789 зазначено місце завантаження Польща, Румунія. До митного контролю не надано жодного документа щодо знаходження товарів на території країни продавця товарів. Таким чином для виконання умов п.1.2 Контракту продавцем повинні були залучатися треті особи, що повпливало на вартість товарів, проте у наданих до митного контрою документах це не зазначено”.
Окрім того, відповідач в рішенні про коригування митної вартості товарів № UA500020/2026/000090/2 від 10.04.2026 (та / або в електронних повідомленнях при митному оформленні перед прийняттям відповідного рішення) в якості підстави для коригування митної вартості товарів зазначив про те, що “В інвойсі від 06.02.2026 № SOL-060226-1TDCW вказано, що термін доставки товарів – 180 днів. Відправка товарів, згідно наданої до митного контролю CMR № 1840, здійснювалась не раніше дати її видачі – 08.04.2026, а здійснення пропуску товарів на митну територію України здійснено 09.04.2026. Тобто товар відправлено через 62 календарних дні. Такі умови та зволікання з відправкою вже проданого товару є нехарактерним для міжнародної торгівлі та може свідчити про наявність додаткових витрат на перевезення та/або зберігання товару до його надходження до пункту пропуску на митному кордоні України, що були не враховані при визначенні продавцем товарів вартості, що підлягають сплаті”.
Разом з тим, відповідач в рішенні про коригування митної вартості товарів № UA500020/2026/000120/2 від 04.05.2026 (та / або в електронних повідомленнях при митному оформленні перед прийняттям відповідного рішення) в якості підстави для коригування митної вартості товарів зазначила про те, що “відповідно до Автотранспортної накладноі (СМR) від 28.04.2026 № б/н відправником вантажу є «Soltera Trade Limited» (RM 204C, 2/F., SHIU FAT IND BUILDING, 139-141 WAI YIP STREET, KWUN TONG, HONG KONG), проте у графі 22 СМR «Підпис і штамп відправника» проставлено печатку «IDEAL FORWARDER.» Constanta, Romania. Зазначене, з високою імовірністю, може свідчити про додаткові витрати, пов`язані зі зберіганням, перевантаженням та транспортуванням, а також залученням третіх осіб до переміщення вантажу на шляху до місця призначення, які не були враховані при визначенні продавцем вартості товарів.
Згідно інформації з інтернет ресурсу щодо відстеження графіку та маршруту руху вантажних контейнерів cma-cgm.com контейнер BEAU4303240 вийшов з порту Ningbo, CN на судні APL RAFFLES ще 06.02.2026 та прибув до порту MALTA 08.04.206. 09.04.2026 контейнер було вивантажено і лише 18.04.2026 його було завантажено на борт судна CMA CGM TOPAZ, яке прибуло до порту Constanta, RO 25.04.2026. Така тривалість перевезення між вказаними морськими портами є нехарактерною в сучасних умовах і з високою імовірністю свідчить про додаткові витрати, пов`язані зі зберіганням та перевантаженням товарів в контейнері на шляху до порту призначення, які не були враховані при визначенні продавцем вартості товарів, а також залученням третіх осіб до переміщення вантажу на шляху до місця призначення, які не були враховані при визначенні продавцем вартості товарів”.
Суд зазначає, що 10.04.2008 Верховна Рада України шляхом прийняття Закону України № 250-VI ратифікувала Протокол про вступ України до Світової організації торгівлі (СОТ) та приєдналася до Угоди про СОТ, чим взяла на себе зобов`язання, серед іншого, дотримуватися положень Генеральної угоди про тарифи та торгівлю 1994 року (GATT).
Пунктом 1 статті 6 Угоди про застосування статті VII GATT (ГАТТ) від 15.04.1994 передбачено, що митна вартість імпортних товарів згідно з положеннями цієї статті ґрунтується на обчисленій вартості. Обчислена вартість складається із суми:
a) ціни або вартості матеріалів та виготовлення чи іншої обробки, застосованої під час виробництва імпортних товарів;
b) суми для прибутків та загальних витрат, що дорівнюють сумі, яка здебільшого відображається під час продажу товарів того самого класу або виду, що й товари, які оцінюються та які виготовляються виробниками в країні експорту для експорту до країни імпорту;
c) ціни або вартості всіх інших витрат, необхідних для відображення методу оцінювання, вибраного членом згідно з пунктом 2 статті 8.
Відповідно до пункту 1 статті 8 Угоди про застосування статті VII GATT (ГАТТ) від 15.04.1994 під час визначення митної вартості згідно з положеннями статті 1 до ціни, яка фактично сплачена або підлягає сплаті за імпортні товари, додається:
a) такі витрати настільки, наскільки вони понесені покупцем, але не включені до ціни, яка фактично сплачена або підлягає сплаті за товари:
i) комісійні та брокерська винагорода, за винятком комісійних за покупку;
ii) вартість контейнерів, які для митних цілей уважаються єдиним цілим з відповідними товарами;
iii) вартість упаковки, чи за оплату праці, чи матеріалів;
b) вартість, розподілена належним чином, таких товарів та послуг, коли вони поставляються безпосередньо або опосередковано покупцем безоплатно або за зниженими цінами для використання у зв`язку з виробництвом та продажем на експорт імпортних товарів, якщо такої вартості не включено до ціни, яка фактично сплачена або підлягає сплаті:
i) матеріали, компоненти, частини та подібні предмети, що включені до імпортних товарів;
ii) інструменти, фарби, шаблони та подібні компоненти, які використовуються під час виробництва імпортних товарів;
iii) матеріали, які використовуються під час виробництва імпортних товарів;
iv) технічні, науково-дослідні, художні, дизайнерські роботи та плани й креслення, які виготовлені в місці, іншому, ніж країна-імпортер, та які необхідні для виробництва імпортних товарів;
c) роялті й ліцензійні платежі, пов`язані з товарами, що оцінюються, які покупець повинен сплачувати безпосередньо чи опосередковано, як умова для продажу товарів, що оцінюються, якщо такі роялті й платежі не включаються до ціни, яка фактично сплачена чи підлягає сплаті;
d) вартість будь-якої частини доходу від будь-якого подальшого перепродажу, розпорядження або використання імпортних товарів, яка переходить безпосередньо або опосередковано продавцю.
Пунктом 2 статті 8 Угоди про застосування статті VII GATT (ГАТТ) від 15.04.1994 визначено, що під час розробки свого законодавства кожний член передбачає цілковите або часткове включення до митної вартості або виключення з неї такого:
a) вартості транспортування імпортних товарів до порту або місця ввезення;
b) витрат на завантаження, розвантаження та обробку, пов`язаних з транспортуванням імпортних товарів до порту або місця ввезення;
c) вартості страхування.
Згідно з пунктом 4 статті 8 Угоди про застосування статті VII GATT (ГАТТ) від 15.04.1994 під час визначення митної вартості не допускається додавань до ціни, яка фактично сплачена або підлягає сплаті, за винятком тих, які передбачені в цій статті.
Частинами 4, 5, 9, 21 статті 58 Митного кодексу України передбачено, що митною вартістю товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, є ціна, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за товари, якщо вони продаються на експорт в Україну, скоригована в разі потреби з урахуванням положень частини десятої цієї статті. Ціна, що була фактично сплачена або підлягає сплаті, - це загальна сума всіх платежів, які були здійснені або повинні бути здійснені покупцем оцінюваних товарів продавцю або на користь продавця через третіх осіб та/або на пов`язаних із продавцем осіб для виконання зобов`язань продавця. Розрахунки згідно із цією статтею робляться лише на основі об`єктивних даних, що підтверджуються документально та піддаються обчисленню. Використані декларантом або уповноваженою ним особою відомості повинні бути об`єктивними, піддаватися обчисленню та підтверджуватися документально.
Згідно з пунктами 5, 6 частини 10 статті 58 Митного кодексу України при визначенні митної вартості до ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за оцінювані товари, додаються такі витрати (складові митної вартості), якщо вони не включалися до ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті: 
витрати на транспортування оцінюваних товарів до аеропорту, порту або іншого місця ввезення на митну територію України; 
витрати на навантаження, вивантаження та обробку оцінюваних товарів, пов`язані з їх транспортуванням до аеропорту, порту або іншого місця ввезення на митну територію України. 
Також в переліку витрат (складових митної вартості), які додаються до ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за оцінювані товари при визначенні митної вартості за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються (вартість операції), що наведений у частині 10 статті 58 Митного кодексу України відсутні витрати на зберігання вантажу та організацію транспортно-експедиційного обслуговування за межами митної території України. 
Частиною 11 статті 58 Митного кодексу України передбачено, що при визначенні митної вартості до ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті, не допускається включення ніяких інших витрат, крім тих, що передбачені у цій статті. 
В постанові Вищого адміністративного суду України від 12.07.2017 у справі № 815/6984/15 (К/800/16890/16) зазначено, що Офіційні правила тлумачення торговельних термінів Міжнародної торгової палати (Інкотермс), - це міжнародні правила по тлумаченню найбільш широко використовуваних торгових термінів в області зовнішньої торгівлі, у них зазначені яка з сторін договору купівлі - продажу повинна здійснити необхідні для перевезення та страхування дії, коли продавець передає товар покупцю, та які витрати несе кожна з сторін. Обрані сторонами зовнішньоекономічного договору умови поставки товару визначають те, які витрати включаються до ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за оцінювані товари або іншими словами, визначають конкретні складові митної вартості товарів. 
Згідно з пунктом 2.3. контракту № MH/ST від 07.04.2025 продавець надає всі необхідні супровідні документи, включаючи інвойс та товаротранспортну накладну, на кожну партію Товару.
Відповідно до пункту 3.2. контракту № MH/ST від 07.04.2025 для кожної окремої поставки умови постачання, згідно з Інкотермс 2020, будуть уточнені в Інвойсах. Пунктом 3.3. контракту № MH/ST від 07.04.2025 передбачено, що у разі необхідності, відправником Товару може бути інша компанія, що буде вказано в товаросупровідних документах.
В інвойсах (invoice) № SOL-040226-8DRGA від 04.02.2026, № SOL-060226-1TDCW від 06.02.2026, № SOL-120226-1YFRV від 12.02.2026, № SOL-120226-1YFEP від 12.02.2026, № SOL-040226-1FFRU від 04.02.2026 наведені умови поставки СРТ – Харків.
В статті А.4 “Перевезення” розділу А “Обов`язки продавця” умов поставки СРТ (CARRIAGE PAID TO (... named place of destination) ФРАХТ/ПЕРЕВЕЗЕННЯ ОПЛАЧЕНО ДО (... назва місця призначення) Офіційних правил тлумачення торговельних термінів Міжнародної торгової палати (Інкотермс 2020) зазначено: “Продавець зобов`язаний укласти або забезпечити укладання договору (контракту) перевезення товару з узгодженого пункту поставки, якщо такий є у місці поставки, до названого місця призначення чи, якщо узгоджено, до будь-якого пункту в такому місці. Договір (контракт) перевезення повинен бути укладений на звичайних умовах за рахунок продавця і передбачати перевезення звичайним маршрутом і звичайним способом, який використовується для перевезення даного типу товару, що продається”. 
В статті В.4 “Перевезення” розділу В “Обов`язки покупця” умов поставки СРТ Офіційних правил тлумачення торговельних термінів Міжнародної торгової палати (Інкотермс 2020) зазначено: “Покупець не має жодного зобов`язання перед продавцем щодо укладення договору (контракту) перевезення”. В статті А.9 “Розподіл витрат” розділу А “Обов`язки продавця” умов поставки СРТ Офіційних правил тлумачення торговельних термінів Міжнародної торгової палати (Інкотермс 2020) передбачено: “Продавець зобов`язаний оплатити: а) усі витрати, пов`язані з товаром, до моменту його поставки відповідно до статті А.2, окрім витрат, що оплачує покупець, які передбачено статтею В.9; b) транспортні та всі інші витрати, що виникають відповідно до статті А.4, включаючи витрати на завантаження товару та витрати на гарантування безпеки перевезень; с) будь-які обов`язкові платежі за розвантаження в узгодженому місці призначення, але тільки якщо ці обов`язкові платежі були покладені на продавця відповідно до договору (контракту) перевезення; d) витрати на транзит, які були покладені на продавця відповідно до договору (контракту) перевезення; е) витрати, пов`язані із наданням звичайного доказу того, що товар поставлений відповідно до статті А.6; f) де це застосовується мита, податки та будь-які інші платежі, що стосуються очищення для експорту відповідно до статті А.7 (а); та g) покупцю всі витрати та обов`язкові платежі, пов`язані з наданням допомоги в отриманні документів та інформації відповідно до статті В.7 (а)”. 
Листами від 10.04.2026, від 10.04.2026, від 15.04.2026, від 23.04.2026, від 04.05.2026 уповноважена особа декларанта (ТОВ “СІАР-ГРУПП”) повідомила митницю про те, що згідно законодавства України, митна вартість обчислюється на момент перетину митного кордону; умови поставки СРТ означають, що фрахт сплачено до вказаного місця призначення; в інвойсах (invoice) № SOL-040226-8DRGA від 04.02.2026, № SOL-060226-1TDCW від 06.02.2026, № SOL-120226-1YFRV від 12.02.2026, № SOL-120226-1YFEP від 12.02.2026, № SOL-040226-1FFRU від 04.02.2026 місцем призначення визначено Харків (умови поставки СРТ – Харків).
Отже, в даному випадку, у зв`язку із застосуванням умов поставки товарів СРТ м. Харків, Україна, продавець (компанія “Soltera Trade Limited”, Гонконг) зобов`язаний оплатити витрати перевезення товару до названого місця призначення (м. Харків, Україна). Покупець ТОВ “МОДНА ХВИЛЯ” стверджує, що не здійснював будь-яких витрат на транспортування до місця ввезення на митну територію України, а також до місця призначення (м. Харків, Україна) тощо, що митницею не спростовано. 
Ані умовами контракту № MH/ST від 07.04.2025, а ні умовами поставки СРТ Офіційних правил тлумачення торговельних термінів Міжнародної торгової палати (Інкотермс 2020) не передбачено обов`язку продавця надати покупцю товарів інші товаротранспортні документи, окрім тих, що передбачені умовами контракту № MH/ST від 07.04.2025 (наприклад, договір перевезення, коносамент, маніфест, навантажувальний документ тощо). Позивач вказує, що відповідні документи продавцем товарів надано не було.
Погодження умов поставки СРТ м. Харків, Україна, сторонами зовнішньоекономічного договору (контракту) №MH/ST від 07.04.2025 свідчить про те, що витрати на перевезення (транспортування) оцінюваних товарів до місця ввезення на митну територію України та до місця призначення (м. Харків, Україна), вже включені до ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті, яка зазначена в інвойсах (invoice) № SOL-040226-8DRGA від 04.02.2026, № SOL-060226-1TDCW від 06.02.2026, № SOL-120226-1YFRV від 12.02.2026, № SOL-120226-1YFEP від 12.02.2026, № SOL-040226-1FFRU від 04.02.2026, а тому відповідно до положень пункту 6 частини 2 статті 53, пунктів 5, 6 частини 10 статті 58 Митного кодексу України у митниці не було необхідності зобов`язувати позивача надавати окремі документи для підтвердження таких витрат. 
Процес формування ціни товару належить виключно продавцю товару. Зазначення в інвойсах (invoice) № SOL-040226-8DRGA від 04.02.2026, № SOL-060226-1TDCW від 06.02.2026, № SOL-120226-1YFRV від 12.02.2026, № SOL-120226-1YFEP від 12.02.2026, № SOL-040226-1FFRU від 04.02.2026 умов поставки СРТ-Харків, та відсутність в контракті будь-яких додаткових домовленостей про окрему оплату витрат на перевезення (транспортування) оцінюваних товарів до місця ввезення на митну територію України та до місця призначення (м. Харків, Україна) означає, що зазначена в інвойсах (invoice) № SOL-040226-8DRGA від 04.02.2026, № SOL-060226-1TDCW від 06.02.2026, № SOL-120226-1YFRV від 12.02.2026, № SOL-120226-1YFEP від 12.02.2026, № SOL-040226-1FFRU від 04.02.2026 ціна товару включає в себе усі вищезазначені складові. 
Продавцем (компанією “Soltera Trade Limited”, Гонконг) було надано Покупцю (ТОВ “МОДНА ХВИЛЯ”) міжнародні товарно-транспортні накладні (CMR) № б/н від 08.04.2026, № 1840 від 08.04.2026, № б/н від 10.04.2026, № 5993 від 20.04.2026, № б/н від 28.04.2026, які підтверджували факт перевезення товарів автомобільним транспортом з Константи (Румунія), Гданську (Польща) (графи № 4, № 21) до місця ввезення на митну територію України.
Відповідно до умов поставки CPT продавець має право залучати перевізників, постачальників або інших контрагентів для виконання своїх зобов`язань щодо транспортування товарів, оскільки організація логістики через третіх осіб є стандартною практикою в міжнародній торгівлі.
Крім того, пунктом 6 частини 2 статті 53 Митного кодексу України передбачено, що документами, які підтверджують митну вартість товарів, є транспортні (перевізні) документи, якщо за умовами поставки витрати на транспортування не включені у вартість товару, а також документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів.
Отже, транспортні (перевізні) документи надаються для підтвердження митної вартості товарів тільки якщо за умовами поставки витрати на транспортування не включені у вартість товару. 
Оскільки відповідно до умов поставки СРТ-Харків витрати на перевезення (транспортування) оцінюваних товарів до місця ввезення на митну територію України вже включені до ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті, яка зазначена в інвойсах (invoice) № SOL-040226-8DRGA від 04.02.2026, № SOL-060226-1TDCW від 06.02.2026, № SOL-120226-1YFRV від 12.02.2026, № SOL-120226-1YFEP від 12.02.2026, № SOL-040226-1FFRU від 04.02.2026, то відомості в транспортних документах (в тому числі CMR), які підтверджують шлях прямування вантажу, не могли вплинути на правильність визначення позивачем числового значення митної вартості імпортованих товарів. 
Враховуючи викладене, твердження відповідача в оскаржуваних рішеннях про неможливість перевірки правильності визначення митної вартості товарів є необґрунтованими, оскільки відповідно до умов поставки СРТ-Харків витрати на перевезення (транспортування) оцінюваних товарів до місця ввезення на митну територію України та до місця призначення вже включені до ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті, яка зазначена в інвойсах (invoice) № SOL-040226-8DRGA від 04.02.2026, № SOL-060226-1TDCW від 06.02.2026, № SOL-120226-1YFRV від 12.02.2026, № SOL-120226-1YFEP від 12.02.2026, № SOL-040226-1FFRU від 04.02.2026.
Верховний Суд в постанові від 12.11.2020 у справі № 815/1582/16 (адміністративне провадження № К/9901/45041/18) прийшов до висновку про те, що “згідно Офіційних правил тлумачення торговельних термінів Міжнародної торгової палати “Інкотермс” (редакція 2000 року) термін CPT “фрахт/перевезення оплачено до ...” означає, що продавець здійснює поставку товару шляхом його передання перевізнику, призначеному ним самим. Додатково до цього, продавець зобов`язаний оплатити витрати перевезення товару до названого місця призначення. Це означає, що покупець приймає на себе всі ризики та будь-які інші витрати, що можуть виникнути після здійснення поставки товару у вищезазначений спосіб. Відтак, при поставці товарів на умовах CPT обов`язок оплатити транспортування товару покладається на продавця, а не на покупця і сторони за договором вправі включити вартість такої доставки до загальної вартості товару”.
В постанові Верховного Суду від 26.02.2019 у справі № 2а-13471/10/0470 (адміністративне провадження №К/9901/4516/18), суд касаційної інстанції, застосовуючи вищевказані положення міжнародних договорів та законодавства України прийшов до висновків про те, що “законодавство України з питань визначення митної вартості товарів повністю відповідає міжнародним вимогам, зокрема, Угоди про застосування статті VII ГАТТ, і не містить такі види витрат, як зберігання товару, що включаються до митної вартості. Коментар Технічного комітету надається на вимогу члену або Комітету на технічному рівні у вигляді консультації з будь-яких справ, що стосуються оцінювання імпортних товарів для митних цілей та не є нормативним актом”.
Згідно зі ч.5 статті 242 КАС України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.
Окрім того, митниця не обгрунтувала яким чином зазначення іншого відправника - IDEAL FORWARDER (а не продавця за контрактом) в вантажній накладній CMR № б/н від 28.04.2026 могло вплинути на правильність визначення позивачем числового значення митної вартості імпортованих товарів. Вантажна накладна CMR № б/н від 28.04.2026 є також товаросупровідним документом, що в повній мірі відповідає пункту 3.3 Контракту від 07.04.2025 № MH/ST, яким передбачено, що у разі необхідності, відправником товару може бути інша компанія, що буде вказано в товаросупровідних документах. 
Щодо вимоги митного органу надати документи, які підтверджують знаходження товарів на території країни продавця «SOLTERA TRADE LIMITED» (Гонконг), тоо така вимога не передбачена нормами Митного кодексу України , оскільки перелік документів, які підтверджують митну вартість товарів, наведений у частині 2 статті 53 Митного кодексу України , не містить документів, які підтверджують знаходження товарів на території країни продавця. 
Відповідно до частини 5 статті 53 Митного кодексу України забороняється вимагати від декларанта або уповноваженої ним особи будь-які інші документи, відмінні від тих, що зазначені в цій статті. Також частиною 1 статті 334 Митного кодексу України передбачено, що митні органи вимагають від осіб, які переміщують товари, транспортні засоби комерційного призначення через митний кордон України чи провадять діяльність, контроль за якою цим Кодексом покладено на митні органи, тільки ті документи та відомості, які необхідні для здійснення митного контролю та встановлені цим Кодексом.
Відповідно до частин 1, 2 статті 54 Митного кодексу України контроль правильності визначення митної вартості товарів здійснюється митним органом під час проведення митного контролю і митного оформлення шляхом перевірки числового значення заявленої митної вартості.
Контроль правильності визначення митної вартості товарів за основним методом - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту (вартість операції), здійснюється митним органом шляхом перевірки розрахунку, здійсненого декларантом, за відсутності застережень щодо застосування цього методу, визначених у частині першій статті 58 цього Кодексу.
Відповідно до пункту 1 частини 4 статті 54 Митного кодексу України митний орган під час здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів зобов`язаний здійснювати контроль заявленої декларантом або уповноваженою ним особою митної вартості товарів шляхом перевірки числового значення заявленої митної вартості, наявності в поданих зазначеними особами документах усіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.
Документи, які підтверджують зберігання вантажу та організацію транспортно-експедиційного обслуговування за межами митної території України не є документами, що підтверджують митну вартість товарів, не містять інформації щодо числового значення заявленої декларантом митної вартості товарів; відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, а тому це не могло бути підставою для витребування додаткових документів для підтвердження заявленої митної вартості товарів, а також причиною для коригування митної вартості та для відмови у митному оформленні товарів. 
Таким чином, відповідач під час прийняття рішень про коригування митної вартості товарів № UA500020/2026/000089/2 від 10.04.2026, № UA500020/2026/000090/2 від 10.04.2026, № UA500020/2026/000099/2 від 15.04.2026, № UA500020/2026/000109/2 від 23.04.2026, № UA500020/2026/000120/2 від 04.05.2026 порушив положення частини 1 статті 49, пункту 6 частини 2 статті 53, частин 3, 5 статті 53, частин 1, 2 статті 54, частин 2, 3, 5, 8 статті 57, частин 4, 5, 9, 21 статті 58, пунктів 5, 6 частини 10 статті 58, частини 1 статті 334 Митного кодексу України від 13.03.2012 № 4495-VI.
Відповідач в рішеннях про коригування митної вартості товарів № UA500020/2026/000089/2 від 10.04.2026, № UA500020/2026/000090/2 від 10.04.2026, № UA500020/2026/000099/2 від 15.04.2026, № UA500020/2026/000109/2 від 23.04.2026 в якості підстави для коригування митної вартості товарів зазначив про те, що: “Згідно п. 2.1. контракту від 07.04.2025 № MH/ST, вид, кількість, ціна та умови поставки товару узгоджуються сторонами та указуються в інвойсах. Пакувальні листи від 04.02.2026 № Б/н, від 06.02.2026 № Б/н, від 12.02.2026 № Б/н, від 12.02.2026 № Б/н та рахунки-фактури від 04.02.2026 № SOL-040226-8DRGA, від 06.02.2026 № SOL-060226-1TDCW, від 12.02.2026 № SOL-120226-1YFRV, від 12.02.2026 № SOL-120226-1YFEP видані продавцем товарів Soltera Trade Limited (Гонг-Конг) створені за допомогою програмних комплексів обліку товарів і наводять з-поміж інших характеристик товарів їх код УКТЗЕД на рівні чотирьох знаків. Українська класифікація товарів зовнішньоекономічної діяльності не є характерною для резидентів Гонг-Конгу системою ідентифікації товарів, а наявність такої характеристики в документах з високою імовірністю свідчить про формальний характер таких документів, та те, що вказаний в них відправник не має стосунку до їх створення”.
Позивач зазначає у позові про те, що Відповідно до статті 1 Міжнародної конвенції про Гармонізовану систему опису та кодування товарів (дата підписання: 14.06.1983, дата приєднання України: 17.05.2002) "Для целей настоящей Конвенции: a) под "Гармонизированной системой описания и кодирования товаров", именуемой ниже "Гармонизированная система", понимается Номенклатура, включающая в себя товарные позиции, субпозиции и относящиеся к ним цифровые коды, примечания к разделам, группам и субпозициям, а также основные правила классификации для толкования Гармонизированной системы, приведенные в приложении к настоящей Конвенции; b) под "номенклатурой таможенных тарифов" понимается номенклатура, разработанная в соответствии с законодательством Договаривающейся Стороны для взимания таможенных пошлин при импорте товаров".
Параграфом 1 статті 3 Міжнародної конвенції про Гармонізовану систему опису та кодування товарів (дата підписання: 14.06.1983, дата приєднання України: 17.05.2002) передбачено, що "1. С учетом исключений, перечисленных в статье 4: a) каждая Договаривающаяся Сторона Конвенции обязуется, за исключением случаев применения положений пункта (a) настоящего параграфа, что ее таможенно-статистические номенклатуры будут находится в соответствии с Гармонизированной системой с момента вступления настоящей Конвенции в силу по отношению к этой Стороне. Тем самым она обязуется по отношению к своей номенклатуре таможенных тарифов и статистической номенклатуре: i/ использовать все товарные позиции и субпозиции Гармонизированной системы, а также относящиеся к ним цифровые коды без каких-либо дополнений или изменений; ii/ применять основные правила классификации для толкования Гармонизированной системы, а также все примечания к разделам, группам и субпозициям и не изменять объем разделов, групп, товарных позиций и субпозиций Гармонизированной системы; iii/ соблюдать порядок кодирования, принятый в Гармонизированной системе".
Китай (в т.ч. Гонконг – це Спеціальний адміністративний район Китайської Народної Республіки (КНР) з широкою автономією) приєднався до цієї Конвенції 23.06.1992 та для нього зазначена Конвенція набула чинності з 01.01.1993; Україна приєдналась до цієї Конвенції 26.08.2002 та для неї зазначена Конвенція набула чинності 01.01.2004. Згідно повідомлення Департаменту митниці та акцизу Гонконгу від 29.12.2016, розміщеного на офіційному порталі уряду Гонконгу , Міжнародна конвенція про Гармонізовану систему опису та кодування товарів застосовується до Спеціального адміністративного району Гонконг з 01.01.2017. Також зазначено, що Гонконг повністю прийняв Гармонізовану систему для цілей торговельних декларацій з 01.01.1992 року.
Відповідно до відомостей офіційного порталу Департаменту перепису та статистики Гонконгу (електронний доступ: https://www.censtatd.gov.hk/en/page_628.html), у Гонконзі для митних цілей застосовується Гармонізована система Гонконгу – система класифікації товарів, яку використовують митні та статистичні органи Гонконгу для опису та кодування всіх товарів, що переміщуються через кордон. Ця система повністю базується на міжнародній Гармонізованій системі опису та кодування товарів, встановленій Всесвітньою митною організацією, і застосовується з 01.01.1992 року.
Гармонізована система, розроблена Всесвітньою митною організацією, є ієрархічною системою класифікації та кодування товарів. Кожен товар ідентифікується 6-значним кодом Гармонізованої системи, в якому перші дві цифри позначають «розділ» в гармонізованій системі, під яким класифікується товар, перші чотири цифри позначають «заголовок» (товарна позиція), а всі шість цифр позначають «підзаголовок» (товарна підпозиція).
Гармонізована система Гонконгу – це 8-значна система класифікації, перші шість цифр повністю відповідають Гармонізованій системі, розробленій Всесвітньою митною організацією, а додаткові 7-а та 8-а цифри відповідають вимогам длябільш детальної класифікації товарів у Гонконзі.
Частинами 1, 4 статті 67 Митного кодексу України визначено, що Українська класифікація товарів зовнішньоекономічної діяльності (УКТ ЗЕД) складається на основі Гармонізованої системи опису та кодування товарів та затверджується законом про Митний тариф України. Структура десятизнакового цифрового кодового позначення товарів в УКТ ЗЕД включає код групи (перші два знаки), товарної позиції (перші чотири знаки), товарної підпозиції (перші шість знаків), товарної категорії (перші вісім знаків), товарної підкатегорії (десять знаків).
Законом України від 19.10.2022 № 2697-ІХ "Про Митний тариф України" встановлений Митний тариф України.
Пунктами 2, 3 Порядку ведення Української класифікації товарів зовнішньоекономічної діяльності, який затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 21.05.2012 № 428 визначено, що УКТЗЕД є товарною номенклатурою Митного тарифу України, затвердженого Законом України “Про Митний тариф України”, що використовується для цілей тарифного та інших видів регулювання зовнішньоекономічної діяльності, ведення статистики зовнішньої торгівлі та здійснення митного оформлення товарів. УКТЗЕД складається на основі Гармонізованої системи опису та кодування товарів Всесвітньої митної організації (далі - Гармонізована система) з урахуванням Комбінованої номенклатури Європейського Союзу (далі - Комбінована номенклатура).
Таким чином, у відповідності до параграфу 1 статті 3 Міжнародної конвенції про Гармонізовану систему опису та кодування товарів (дата підписання: 14.06.1983, дата приєднання України: 17.05.2002) Китайська Народна Республіка, Спеціальний адміністративний район Гонконг та Україна зобов`язались використовувати без будь-яких змін та доповнень всі товарні позиції та підпозиції (субпозиції) Гармонізованої системи опису та кодування товарів, а також цифрові коди, що до них відносяться. 
Отже, товарні позиції та підпозиції (субпозиції) Гармонізованої системи опису та кодування товарів, для всіх учасників Конвенції мають бути однакові та не повинні змінюватись, а тому цифрові коди, що відносяться до товарних позицій та підпозицій (субпозицій) для всіх учасників Конвенції мають бути однакові та не повинні змінюватись на рівні перших шести знаків. 
В інвойсі (invoice) № SOL-040226-8DRGA від 04.02.2026 наведені: найменування, адреса Продавця – компанії “Soltera Trade Limited”; найменування, адреса Покупця – ТОВ “МОДНА ХВИЛЯ”, міститься посилання на контракт № MH/ST від 07.04.2025, умови поставки СРТ – Харків; країна походження товарів – Китай; вказано, що страхування товарів не проводилось; та Продавець передає товар Покупцю з відстрочкою платежу на 90 днів після перетину Товаром митного кордону України; а також зазначений опис товарів: товар № 1 “Тканина”, код УКТЗЕД 6006, кількість – 83130 метрів, ціна 0,71 доларів США за метр, сума – 59022,30 доларів США; товар № 2 “Ворсова тканина”, код УКТЗЕД 6001, кількість – 1979 метрів, ціна 1,35 долари США за метр, сума – 2 671,65 доларів США; всього – 61 693,95 доларів США.
В інвойсі (invoice) № SOL-060226-1TDCW від 06.02.2026 наведені: найменування, адреса Продавця – компанії “Soltera Trade Limited”; найменування, адреса Покупця – ТОВ “МОДНА ХВИЛЯ”, міститься посилання на контракт № MH/ST від 07.04.2025, умови поставки СРТ – Харків; країна походження товарів – Китай; вказано, що страхування товарів не проводилось; та Продавець поставляє товари Покупцю з відстроченням платежу на 90 днів після перетину Товаром митного кордону України; а також зазначений опис товарів: товару № 1 “Тканина”, код УКТЗЕД 6006, кількість – 94 328 метрів, ціна 0,83 доларів США за метр, сума – 78 292,24 доларів США.
В інвойсі (invoice) № SOL-120226-1YFRV від 12.02.2026 наведені: найменування, адреса Продавця – компанії “Soltera Trade Limited”; найменування, адреса Покупця – ТОВ “МОДНА ХВИЛЯ”, міститься посилання на контракт № MH/ST від 07.04.2025, умови поставки СРТ – Харків; країна походження товарів – Китай; вказано, що страхування товарів не проводилось; та Продавець поставляє товари Покупцю з відстроченням платежу на 90 днів після перетину Товаром митного кордону України; а також зазначений опис товарів: товару № 1 “Тканина”, код УКТЗЕД 6006, кількість – 117642 метри, ціна 0,47 доларів США за метр, сума – 55 291,74 доларів США; товару № 2 “Тканина з покриттям”, код УКТЗЕД 5903, кількість – 2 235 метрів, ціна 0,97 доларів США за метр, сума – 2 167,95 доларів США; товару № 3 “Мереживна тканина”, код УКТЗЕД 5804, кількість – 37 774 метрів, ціна 0,28 доларів США за метр, сума – 10576,72 доларів США; всього – 68 036,41 доларів США.
В інвойсі (invoice) № SOL-120226-1YFEP від 12.02.2026 наведені: найменування, адреса Продавця – компанії “Soltera Trade Limited”; найменування, адреса Покупця – ТОВ “МОДНА ХВИЛЯ”, міститься посилання на контракт № MH/ST від 07.04.2025, умови поставки СРТ – Харків; країна походження товарів – Китай; вказано, що страхування товарів не проводилось; та Продавець поставляє товари Покупцю з відстроченням платежу на 90 днів після перетину Товаром митного кордону України; а також зазначений опис товарів: товар № 1 “Ворсова тканина”, код УКТЗЕД 6001, кількість – 9975 метрів, ціна 1,46 доларів США за метр, сума – 14563,50 доларів США; товар № 2 “Тканина”, код УКТЗЕД 6006, кількість – 96 115 метрів, ціна 0,61 доларів США за метр, сума – 58 630,15 доларів США; всього – 73 193,65 доларів США. 
Так, згідно відомостей Гармонізованої ситеми Гонконгу - заголовки (товарні позиції) означають:
5804 – тюль та інші сітчасті тканини, за винятком тканих полотен, трикотажних полотен машинного або ручного в`язання; мереживо у куску, стрічках або окремими орнаментами;
5903 – ізоляційна тканина або стрічка (крім корду для шин), просочена, покрита, обтягнута або ламінована полівінілом;
6001 – ворсові тканини трикотажні або гачкові;
6006 – інші трикотажні або гачкові тканини, крім тих, щозазначені в позиціях 6001-6005.
Згідно відомостей УКТЗЕД товарні позиції означають:
5804 – тюль та інші сітчасті полотна, за винятком тканих полотен, трикотажних полотен машинного або ручного в`язання; мереживо у куску, стрічках або окремими орнаментами, крім полотен товарних позицій 6002-6006;
5903 – текстильні матеріали, просочені, з покриттям або дубльовані пластмасами, крім матеріалів товарної позиції 5902;
6001 – полотна трикотажні ворсові;
6006 – інші полотна трикотажні машинного або ручного в`язання.
Таким чином, вищевказані товарні позиції Гармонізованої ситеми Гонконгу та УКТЗЕД є однаковими на рівні перших чотирьох знаків, оскільки базуються на Міжнародній конвенції про Гармонізовану систему опису та кодування товарів.
Отже, рішення про коригування митної вартості товарів № UA500020/2026/000089/2 від 10.04.2026, № UA500020/2026/000090/2 від 10.04.2026, № UA500020/2026/000099/2 від 15.04.2026, №UA500020/2026/000109/2 від 23.04.2026 прийняті з порушенням положень параграфу 1 статті 3 Міжнародної конвенції про Гармонізовану систему опису та кодування товарів (дата підписання: 14.06.1983, дата приєднання України: 17.05.2002).
Відповідач в рішенні про коригування митної вартості товарів № UA500020/2026/000120/2 від 04.05.2026 (та / або в електронних повідомленнях при митному оформленні перед прийняттям відповідного рішення) в якості підстави для коригування митної вартості товарів зазначила про те, що “відповідно до ч.10 ст.58 МКУ при визначенні митної вартості до ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за оцінювані товари, додаються, зокрема, якщо вони не включалися, витрати на страхування цих товарів. Відповідно до наданого інвойсу, поставка товару здійснюється на умовах CPT Kharkiv, тобто вартість страхування не включена у вартість товару. Слід зауважити, що страхові документи подаються незалежно від того, ким саме здійснювалось страхування, а тому відсутність таких документів не дає можливості впевнитись в достовірності заявлених відомостей щодо вартості оцінюваного товару”.
Відповідно до пункту 7 частини 10 статті 58 Митного кодексу України при визначенні митної вартості до ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за оцінювані товари, додаються такі витрати (складові митної вартості), якщо вони не включалися до ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті: витрати на страхування цих товарів. Також, пунктом 8 частини 2 статті 53 Митного кодексу України передбачено, що документами, які підтверджують митну вартість товарів, якщо здійснювалося страхування, - страхові документи, а також документи, що містять відомості про вартість страхування.
В контракті № MH/ST від 07.04.2025 не зазначено, що до обов`язків сторін належить здійснення страхування вантажу. 
В інвойсі (invoice) № SOL-040226-1FFRU від 04.02.2026; вказано, що страхування товарів не проводилось. 
В статті А.5 “Страхування” розділу А “Обов`язки продавця” умов поставки СРТ (CARRIAGE PAID TO (... named place of destination) ФРАХТ/ПЕРЕВЕЗЕННЯ ОПЛАЧЕНО ДО (... назва місця призначення) Офіційних правил тлумачення торговельних термінів Міжнародної торгової палати (Інкотермс 2020) зазначено: “Продавець не має жодного зобов`язання перед покупцем щодо укладення договору (контракту) страхування”. В статті В.5 “Страхування” розділу В “Обов`язки покупця” умов поставки СРТ Офіційних правил тлумачення торговельних термінів Міжнародної торгової палати (Інкотермс 2020) зазначено: “Покупець не має жодного зобов`язання перед продавцем щодо укладення договору (контракту) страхування”.
Крім того, в листі від 04.05.2026 уповноважена особа декларанта (ТОВ “СІАР-ГРУПП”) повідомила митницю про те, що страхування вантажу не здійснювалось, про що наявна відповідна інформація в інвойсі (invoice) № SOL-040226-1FFRU від 04.02.2026.
В постанові від 26.03.2019 у справі № 814/921/17 Верховний Суд прийшов до висновків про те, що “у касаційній скарзі відповідач в обґрунтування правомірності своїх дій щодо коригування митної вартості товару посилається, зокрема, на відсутність у поданих позивачем документах інформації щодо страхування оцінюваного товару. Проте, такий висновок митного органу є помилковим, оскільки за офіційними правилами тлумачення торговельних правил ІНКОТЕРМС у редакції 2010 року термін СРТ означає, що продавець здійснює поставку покупцю у вказане місце призначення. Відповідно до умов СРТ у покупця немає обов`язку перед продавцем щодо укладення договору страхування. При цьому страхування може бути здійснено продавцем, покупцем, ними двома, або зовсім не здійснюватись. Отже, термін СРТ передбачає можливість, а не обов`язок страхування товару”.
Також в постанові Верховного Суду від 24.12.2020 у справі № 814/1046/16 наявний висновок про те, що “за змістом п. 8 ч. 2 ст. 53 Митного кодексу України, страхові документи, а також документи, що містять відомості про вартість страхування, подаються у випадку, якщо здійснювалося страхування. В даному випадку, вантаж, що є предметом контракту, не страхувався, про що зазначено самим позивачем митному органу, оскільки страхування вантажу не є обов`язковим при поставці товару на умовах CPT. За офіційними правилами тлумачення торгівельних правил ІНКОТЕРМС, термін СРТ означає, що продавець здійснює поставку покупцю у вказане місце призначення. Відповідно до умов СРТ у покупця немає обов`язку перед продавцем щодо укладення договору страхування. При цьому страхування може бути здійснено продавцем, покупцем, ними двома, або зовсім не здійснюватися. Отже, термін СРТ передбачає можливість, а не обов`язок страхування товару. Отже, якщо товар фактично не страхувався, про що декларантом були надані письмові обґрунтовані пояснення, то відсутність доказів страхування не може бути підставою для відмови у митному оформленні товару за заявленою декларантом митною вартістю”.
Згідно зі ч.5 статті 242 КАС України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.
Таким чином, у відповідності до положень пункту 8 частини 2 статті 53, пункту 7 частини 10 статті 58 Митного кодексу України декларант повинен надати страхові документи, а також документи, що містять відомості про вартість страхування, лише якщо таке страхування здійснювалося; а оскільки страхування вантажу не здійснювалось, тому безпідставними є твердження відповідача про відсутність відомостей про страхування товару та про неможливість перевірки правильності визначення митної вартості товарів через відсутність документів про страхування товарів. 
Декларантом та його уповноваженою особою були надані до Одеської митниці документи – інвойс (invoice) № SOL-040226-1FFRU від 04.02.2026, в якому зазначено, що страхування товарів не здійснювалось, а тому твердження відповідача в оскаржуваному рішенні про начебто відсутність документальної інформації щодо наявності/відсутності страхових витрат з урахуванням заявлених умов поставки СРТ-Харків, не вмогло бути підставою для прийняття суб`єктом владних повноважень рішення про коригування митної вартості товарів № UA500020/2026/000120/2 від 04.05.2026. 
За таких обставин, вимоги митного органу про надання відомостей про страхування товару також є безпідставними.
Отже, рішення відповідача про коригування митної вартості товарів № UA500020/2026/000120/2 від 04.05.2026 прийнято з порушенням положень частини 1 статті 49, пункту 8 частини 2 статті 53, пункту 7 частини 10 статті 58 Митного кодексу України від 13.03.2012 № 4495-VI.
Також відповідач в рішеннях про коригування митної вартості товарів № UA500020/2026/000089/2 від 10.04.2026, № UA500020/2026/000090/2 від 10.04.2026, № UA500020/2026/000099/2 від 15.04.2026, № UA500020/2026/000109/2 від 23.04.2026, № UA500020/2026/000120/2 від 04.05.2026 (та / або в електронних повідомленнях при митному оформленні перед прийняттям відповідних рішень) в якості підстави для коригування митної вартості товарів також вказує на те, що “Митним органом отримано прайс-листи, видані продавцем товарів від 04.02.2026 Б/н, від 06.02.2026 Б/н.. Однак в них також виявлено ряд описаних вище ознак (використання УКТЗЕД, відсутність торговельних марок), та разом з тим, прайс-листи наводять вартість товарів на комерційних умовах CPT Харків, що означає обмеження кола осіб, для яких їх надано. Вказане не дозволяє використовувати надані документи для підтвердження вартості, що підлягають сплаті за товар.
У наданих прайс-листах від 12.02.2026 № б/н, від 12.02.2026 № б/н зазначено ціну товару на умовах CPT Kharkiv. В результаті розгляду вказаних документів, встановлено відсутність торговельної марки товару, відомостей щодо виробника товару та характеристики товару. 
Відповідачем отримано прайс лист № б/н від 04.02.2026 (Наданий прайс-лист видано не виробником товару - «NINGBO HAISHENG SUPPLY CHAIN MANAGEMENT CO., LTD» (CN), а продавцем товару- ««Soltera Trade Limited (HK), що не відповідає зазначеним вимогам Митного кодексу України щодо об`єктивності даних, які декларант зобов`язаний надавати митному органу та унеможливлює обчислення звичайної конкурентної ціни при продажу товару іншим покупцям відповідно до положень Генеральної угоди з тарифів і торгівлі. У наданому до митного оформлення прайс-листі від 04.02.2026 № б/н зазначено ціну товару на умовах CPT Kharkiv, таким чином призначені для відповідного регіону, тобто даний прайс-лист не призначений для необмеженого кола осіб та не може використовуватись для підтвердження заявленої митної вартості оцінюваних товарів; у надному прайс листі зазначено найменування товару – «тканина з покриттям/тканин/стрічка липуча текстильна» без наведення точних характеристик товару від яких може залежати вартість товарів”.
В листах від 10.04.2026, від 10.04.2026, від 15.04.2026, від 23.04.2026, від 04.05.2026 уповноважена особа декларанта (ТОВ “СІАР-ГРУПП”) повідомила митницю про те, що вона додатково надала до митниці прайс-листи від 04.02.2026, від 06.02.2026, від 12.02.2026, від 12.02.2026, від 04.02.2026.
В прайс-листах продавця товарів – компанії “Soltera Trade Limited”, Гонконг, зазначені умови поставки СРТ-Харків, країна походження – Китай, опис товару , код УКТЗЕД , ціна за метр. Ціна за одиницю товару, зазначена в прайс-листах від 04.02.2026, від 06.02.2026, від 12.02.2026, від 12.02.2026, від 04.02.2026 відповідає ціні за одиницю товару, зазначеній в інвойсах № SOL-040226-8DRGA від 04.02.2026, № SOL-060226-1TDCW від 06.02.2026, № SOL-120226-1YFRV від 12.02.2026, № SOL-120226-1YFEP від 12.02.2026, № SOL-040226-1FFRU від 04.02.2026. Дати видачі прайс-листів від 04.02.2026, від 06.02.2026, від 12.02.2026, від 12.02.2026, від 04.02.2026 збігається з датою видачі інвойсів .Коди УКТЗЕД товарів, що зазначені в прайс-листах від 04.02.2026, від 06.02.2026, від 12.02.2026, від 12.02.2026, від 04.02.2026 також відповідають кодам УКТЗЕД товарів, що зазначені в інвойсах № SOL-040226-8DRGA від 04.02.2026, № SOL-060226-1TDCW від 06.02.2026, № SOL-120226-1YFRV від 12.02.2026, № SOL-120226-1YFEP від 12.02.2026, № SOL-040226-1FFRU від 04.02.2026. 
Таким чином, відомості, зазначені у прайс-листах від 04.02.2026, від 06.02.2026, від 12.02.2026, від 12.02.2026, від 04.02.2026 продавця товарів – компанії “Soltera Trade Limited”, Гонконг, не суперечили інформації, наведеній у інвойсах № SOL-040226-8DRGA від 04.02.2026, № SOL-060226-1TDCW від 06.02.2026, № SOL-120226-1YFRV від 12.02.2026, № SOL-120226-1YFEP від 12.02.2026, № SOL-040226-1FFRU від 04.02.2026, а отже підтверджували відомості про митну вартість товарів, заявлену декларантом до Одеської митниці. 
Пунктом 6 частини 3 статті 53 Митного кодексу України до переліку додаткових документів, які підтверджують митну вартість товарів та подаються на письмову вимогу митного органу віднесені каталоги, специфікації, прейскуранти (прайс-листи) виробника товару. 
Верховний Суд в постанові від 20.04.2018 у справі № 826/10456/16 (адміністративне провадження №К/9901/5250/18) прийшов до висновку про те, що “чинне законодавство не встановлює будь-яких вимог щодо форми та змісту прайс-листів, які можуть оформлюватись контрагентами у довільній формі та на власний розсуд. Отже, з огляду на засаду свободи підприємницької діяльності наявність чи відсутність у прайс-листі певних відомостей (реквізитів) не може свідчити про заниження позивачем митної вартості товарів”. 
Верховний Суд в постанові від 29.04.2021 у справі № 815/2932/18 прийшов до висновку про те, що “прайс-лист є документом довільної форми й чинне законодавство не встановлює вимог до форми та змісту прайс-листів, які можуть оформлюватись не лише виробником товару, а й продавцем у довільній формі на власний розсуд; наявність же чи відсутність у прайс-листі певних відомостей (реквізитів), зокрема, інформації щодо умов поставки, лише сама по собі не може свідчити про заниження митної вартості товарів”. 
Таким чином, відсутність у прайс-листах певних відомостей чи другорядних характеристик товару, наявність даних про умови поставки або кодів УКТЗЕД, видача прайс-листів продавцем товару, а не виробником, не могло бути підставою для неврахування відповідачем наданих прайс-листів під час здійснення контролю митної вартості товарів. Прайс-лист, прайс або ж прейскурант - це перелік товарів з урахуванням їхніх характеристик та ціни. В українському законодавстві відсутнє правове регулювання форми прайс-листа. 
Відповідач під час прийняття оскаржуваних рішень безпідставно не прийняв до уваги надані декларантом та його уповноваженою особою прайс-листи від 04.02.2026, від 06.02.2026, від 12.02.2026, від 12.02.2026, від 04.02.2026, а отже належним чином не здійснив перевірку числового значення заявленої позивачем митної вартості товарів .
Згідно з частинами 1, 2 статті 54 Митного кодексу України контроль правильності визначення митної вартості товарів здійснюється митним органом під час проведення митного контролю і митного оформлення шляхом перевірки числового значення заявленої митної вартості.
Контроль правильності визначення митної вартості товарів за основним методом - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту (вартість операції), здійснюється митним органом шляхом перевірки розрахунку, здійсненого декларантом, за відсутності застережень щодо застосування цього методу, визначених у частині першій статті 58 цього Кодексу.
10.04.2026, 10.04.2026, 15.04.2026, 23.04.2026, 04.05.2026 відповідач надіслав електронні повідомлення декларанту, в яких повідомила про те, що у зв`язку зі спрацюванням профілів ризику системи управління ризиками 105-2 та 106-2 щодо можливого заниження митної вартості товарів, а також з тим, що подані документи містять розбіжності та не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, які підтверджують митну вартість товарів, зобов`язала надати такі додаткові документи: 1) договір (угоду, контракт) із третіми особами, пов`язаний з договором (угодою, контрактом) про поставку товарів, митна вартість яких визначається; 2) рахунки про здійснення платежів третім особам на користь продавця, якщо такі платежі здійснюються за умовами, визначеними договором (угодою, контрактом); 3) рахунки про сплату комісійних, посередницьких послуг, пов`язаних із виконанням умов договору (угоди, контракту); 4) виписку з бухгалтерської документації; 5) каталоги, специфікації, прейскуранти (прайс-листи) виробника товару; 6) копію митної декларації країни відправлення; 7) висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та/або інформація біржових організацій про вартість товару або сировини. Зазначені документи необхідно надати з перекладом на українську мову відповідно до статті 254 МКУ. 
В листах від 10.04.2026, від 10.04.2026, від 15.04.2026, від 23.04.2026, від 04.05.2026 уповноважена особа декларанта (ТОВ “СІАР-ГРУПП”) повідомила митницю про те, що банківських платіжних документів немає, у зв`язку з тим, що оплата за дану партію товару не проводилась; умовами пункту 5.1. контракту № MH/ST від 07.04.2025 обумовлена можливість відстрочки платежу, чим скористався отримувач, згідно рахунку-фактури відстрочка 90 днів. Вищевикладені обставини обумовлювали неможливість складання покупцем – ТОВ “МОДНА ХВИЛЯ” бухгалтерської документації, а тому відповідач необґрунтовано зобов`язав позивача надати для підтвердження митної вартості товару виписку з бухгалтерської документації.
Що стосується надання копії митної декларації країнивідправлення, то в переліку основних документів, які підтверджують митну вартість товарів, наведеному у частині 2 статті 53 Митного кодексу України такий документ не зазначений. Відповідно до частини 3 статті 53 Митного кодексу України копія митної декларація країни відправлення віднесена до додаткових документів, які подаються декларантом та його уповноваженою особою на письмову вимогу митного органу у разі якщо документи, зазначені у частині другій цієї статті, містять розбіжності, які мають вплив на правильність визначення митної вартості, наявні ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари. 
Таким чином, умови поставки товарів СРТ Офіційних правил тлумачення торговельних термінів Міжнародної торгової палати (Інкотермс 2020) та контракту № MH/ST від 07.04.2025 покладають на Продавця (компанію “Soltera Trade Limited”, Гонконг) обов`язок виконання митних процедур, необхідних для вивезення товару та не передбачають надання Продавцем Покупцю копії митної декларації країни відправлення, а тому Одеська митниця необґрунтовано зобов`язала позивача додатково надати для підтвердження митної вартості товарів копію митної декларації країни відправлення. 
Пунктом 8 частини 3 статті 53 Митного кодексу України висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та/або інформація біржових організацій про вартість товару або сировини віднесені до додаткових документів, які підтверджують митну вартість товарів. Відповідно до частини 5 статті 327 Митного кодексу України у разі необхідності за власним бажанням залучення спеціалістів та експертів може здійснювати декларант (власник товару та/або транспортного засобу).
Отже, залучення спеціалістів та експертів для підготовки висновків про якісні та вартісні характеристики товарів є правом, а не обов`язком декларантів. Крім того, згідно з частинами 1, 2 статті 327 Митного кодексу України у разі потреби для участі у здійсненні митного контролю можуть залучатися спеціалісти та експерти. Залучення спеціалістів та експертів здійснюється керівником митного органу або його заступником за погодженням з керівником підприємства, установи, організації, де працює спеціаліст чи експерт. Таким чином, відповідач мав право відповідно до положень частин 1, 2 статті 327 Митного кодексу України самостійно залучити для участі у здійсненні контролю митної вартості товарів, ввезених позивачем на митну територію України, експертів, спеціалістів, суб`єктів оціночної діяльності, якщо митний орган мав сумніви у відомостях про числове значення заявленої декларантом митної вартості товарів, але митниця самостійно не залучала до участі у здійсненні митного контролю експертів, спеціалістів, суб`єктів оціночної діяльності.
Щодо вимоги відповідача додатково надати договір (угоду, контракт) із третіми особами, пов`язаний з договором (угодою, контрактом) про поставку товарів, митна вартість яких визначається; рахунки про здійснення платежів третім особам на користь продавця, якщо такі платежі здійснюються за умовами, визначеними договором (угодою, контрактом); рахунки про сплату комісійних, посередницьких послуг, пов`язаних із виконанням умов договору (угоди, контракту), то митна вартість товарів, які переміщуються через митний кордон України, є вартістю, що базується на ціні, фактично сплаченій або такій, що підлягає сплаті за ці товари , документами, які підтверджують митну вартість, є зокрема інвойс, зовнішньоекономічний договір, платіжні документи тощо.
Зазначена в інвойсах (invoice) № SOL-040226-8DRGA від 04.02.2026, № SOL-060226-1TDCW від 06.02.2026, № SOL-120226-1YFRV від 12.02.2026, № SOL-120226-1YFEP від 12.02.2026, № SOL-040226-1FFRU від 04.02.2026 сума повністю підлягає сплаті безпосередньо продавцю, що підтверджується відомостями, що зазначені у відповідних інвойсах та контракті № MH/ST від 07.04.2025. 
Відповідно до підпункту а пункту 1 частини 10 статті 58 Митного кодексу України при визначенні митної вартості до ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за оцінювані товари, додаються такі витрати понесені покупцем (складові митної вартості), якщо вони не включалися до ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті: комісійні та брокерська винагорода, за винятком комісійних за закупівлю, що є платою покупця своєму агентові за надання послуг, пов`язаних із представництвом його інтересів за кордоном для закупівлі оцінюваних товарів. Тобто, до ціни можуть додаватися комісійні або посередницькі витрати лише у випадку, якщо вони є умовою продажу товару покупцю.
Таким чином, договори з третіми особами на користь продавця (у тому числі — рахунки про здійснення платежів третім особам, якщо вони не є умовою продажу товару) не впливають на митну вартість, якщо: вартість товару, зазначена в інвойсі, повністю сплачується безпосередньо продавцеві та в інвойсі або контракті не передбачено, що покупець зобов`язаний здійснювати додаткові виплати третім особам. Так, контрактом № MH/ST від 07.04.2025 не передбачено залучення третіх осіб, а також не встановлено, що оплата будь-яких послуг третім особам є умовою продажу товару. Договір комісії на користь продавця (чи інший правочин аналогічного змісту), який міг би впливати на умови продажу товару, не укладався.
Згідно з частиною третьою статті 53 Митного кодексу України , додаткові документи, у тому числі договір з третіми особами та рахунки на оплату послуг комісіонера, подаються лише у випадку, якщо подані документи містять розбіжності, мають ознаки підробки або не містять усіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості.
Враховуючи, що подані до митного оформлення інвойси, контракт та інші товаросупровідні документи узгоджені та не містять жодних розбіжностей, містять інформацію про спосіб, структуру та термін оплати, то згідно з частиною п`ятою статті 53 Митного кодексу України , вимога надати вищезаначені додаткові документи є неправомірною, оскільки заборонено витребовувати документи, не передбачені цією статтею або за відсутності підстав, передбачених частиною третьою.
Частиною 1 статті 254 Митного кодексу України від 13.03.2012 № 4495-VI передбачено, що документи, необхідні для здійснення митного контролю та митного оформлення товарів, що переміщуються через митний кордон України при здійсненні зовнішньоекономічних операцій, подаються митному органу українською мовою, офіційною мовою митних союзів, членом яких є Україна, або іншою іноземною мовою міжнародного спілкування. Митні органи вимагають переклад українською мовою документів, складених іншою мовою, ніж офіційна мова митних союзів, членом яких є Україна, або іншою іноземною мовою міжнародного спілкування, тільки у разі, якщо дані, які містяться в них, є необхідними для перевірки або підтвердження відомостей, зазначених у митній декларації. У такому разі декларант забезпечує переклад зазначених документів за власний рахунок.
Проте, відповідачем в оскаржених рішеннях не зазначено, які саме дані, що містяться у додатково витребуваних митницею для підтвердження митної вартості товарів документах, є необхідними для перевірки або підтвердження відомостей, зазначених у митній декларації. Також зі змісту оскаржуваних рішень не вбачається, яким саме чином ненадання перекладу вищезазначених документів вплинуло на достовірність визначення позивачем задекларованої митної вартості.
Застосовуючи положення статей 53, 54 Митного кодексу України від 13.03.2012 № 4495-VI, Верховний Суд в постановах від 24.12.2020 № 810/495/16 (адміністративне провадження № К/9901/6451/18) , та від 01.04.2021 у справі № 826/10755/16 (адміністративне провадження № К/9901/19619/18) прийшов до висновків про те, що “митні органи мають право здійснювати контроль правильності обчислення декларантом митної вартості, але ці повноваження здійснюються у спосіб, визначений законом, зокрема, витребовування додаткових документів на підтвердження задекларованої митної вартості може мати місце тільки у випадку наявності обґрунтованих сумнівів у достовірності поданих декларантом відомостей. Такі сумніви можуть бути зумовлені неповнотою поданих документів для підтвердження заявленої митної вартості товарів, невідповідністю характеристик товарів, зазначених у поданих документах, митному огляду цих товарів, порівнянням рівня заявленої митної вартості товарів з рівнем митної вартості ідентичних або подібних товарів, митне оформлення яких уже здійснено, і таке інше. 
Наявність у митного органу обґрунтованого сумніву у правильності визначення митної вартості є обов`язковою, оскільки з цією обставиною закон пов`язує можливість витребування додаткових документів у декларанта та надає митниці право вчиняти наступні дії, спрямовані на визначення дійсної митної вартості товарів.
Разом з тим, витребувати необхідно ті документи, які дають можливість пересвідчитись у правильності чи помилковості задекларованої митної вартості, а не всі, які передбачені статтею 53 МК України. Ненадання повного переліку витребуваних документів може бути підставою для визначення митної вартості не за першим методом лише тоді, коли подані документи є недостатніми чи такими, що у своїй сукупності не спростовують сумнів у достовірності наданої інформації”.
Відповідно до фактичних обставин справи, надані позивачем до Одеської митниці документи кореспондувалися між собою та містили чітку, недвозначну і зрозумілу інформацію про товари та їх ціну, а отже у сукупності всі відомості, які підтверджували числові значення митної вартості (її складових), й не давали підстав для сумніву щодо повноти та правильності її визначення декларантом.
Тобто використані декларантом відомості про визначення митної вартості, базувалися на об`єктивних, документально підтверджених даних, а тому існували підстави, передбачені частиною 1 статті 58 МК України для застосування методу визначення митної вартості товарів за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються (першого методу). 
Пунктами 1-3 частини 6 статті 54 Митного кодексу України від 13.03.2012 № 4495-VI передбачено, що митний орган може відмовити у митному оформленні товарів за заявленою декларантом або уповноваженою ним особою митною вартістю виключно за наявності обґрунтованих підстав вважати, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів, у разі:
1) невірно проведеного декларантом або уповноваженою ним особою розрахунку митної вартості;
2) неподання декларантом або уповноваженою ним особою документів згідно з переліком та відповідно до умов, зазначених у частинах другій - четвертій статті 53 цього Кодексу, або відсутності у цих документах всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари;
3) невідповідності обраного декларантом або уповноваженою ним особою методу визначення митної вартості товару умовам, наведеним у главі 9 цього Кодексу. 
Відповідно до частини 1 статті 55 Митного кодексу України від 13.03.2012 № 4495-VI рішення про коригування заявленої митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України з поміщенням у митний режим імпорту, приймається митним органом у письмовій формі під час здійснення контролю правильності визначення митної вартості цих товарів як до, так і після їх випуску, якщо митним органом у випадках, передбачених частиною шостою статті 54 цього Кодексу, виявлено, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів.
Пунктами 1, 2 частини 2 статті 55 МК України визначено, що прийняте митним органом письмове рішення про коригування заявленої митної вартості товарів має містити:
1) обґрунтування причин, через які заявлену декларантом митну вартість не може бути визнано;
2) наявну в митного органу інформацію (у тому числі щодо числових значень складових митної вартості, митної вартості ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, інших умов, що могли вплинути на ціну товарів), яка призвела до виникнення сумнівів у правильності визначення митної вартості та до прийняття рішення про коригування митної вартості, заявленої декларантом. 
Зазначені у пунктах 1-7 цієї позовної заяви доводи дають можливість зробити висновок про те, що в оскаржуваних рішеннях про коригування митної вартості товарів відповідачем не наведено існування обґрунтованих сумнівів у правильності визначення митної вартості, не зазначено причин, через які не міг бути застосований метод визначення митної вартості товарів за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються (вартість операції) (перший метод).
Враховуючи викладене, у Одеської митниці не було підстав, передбачених частиною 3 статті 53 Митного кодексу України від 13.03.2012 № 4495-VI, для витребування додаткових документів для підтвердження заявленої митної вартості товарів, а також причин для коригування митної вартості та для відмови у митному оформленні товарів.
Щодо обрання відповідачем резервного методу визначення митної вартості.
Відповідно до пункту 2 частини другої статті 55 МКУ прийняте органом доходів і зборів письмове рішення про коригування заявленої митної вартості товарів повинно містити, зокрема, наявну в митного органу інформацію, у тому числі щодо митної вартості ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, яка призвела до прийняття рішення про коригування митної вартості, заявленої декларантом. При коригуванні митної вартості товарів за другорядними методами, передбаченими статями 59, 60 та 64 цього Кодексу, у рішенні обов`язково зазначаються номер та дата митної декларації, яка була взята за основу для визначення митної вартості оцінюваних товарів (пункту 2.1 розділу II Правил заповнення рішення про коригування митної вартості товарів, затверджених наказом Міністерства фінансів України від 24 травня 2012 року № 598).
Попри це, у оскаржуваних рішеннях відповідачем вказано лише загальне посилання на номер декларації. Однак, цієї інформації недостатньо, у рішеннях про коригування заявленої митної вартості, крім номера та дати митної декларації, яка була взята за основу для визначення митної вартості оцінюваного Товару, митний орган повинен також навести пояснення щодо зроблених коригувань на стан ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, умов поставки, комерційних умов тощо та зазначити докладну інформацію і джерела, які використовувалися митним органом при визначенні митної вартості оцінюваного товару із застосуванням резервного методу.
При цьому в разі здійснення коригування митної вартості за резервним методом, у рішенні про коригування орган доходів і зборів поряд з обов`язковим зазначенням номера та дати митної декларації, яка була взята за основу для визначення митної вартості оцінюваних товарів, повинен навести пояснення щодо зроблених коригувань на обсяг партії ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, умов поставки. Аналогічної правової позиції дотримується Верховний Суд в постанові від 19 червня 2018 року в справі №826/6346/16 (№К/9901/36092/18).
Частинами 2, 3, 6 ст.57 МКУ передбачено, що основним методом визначення митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, є перший метод - за ціною договору (вартість операції). Кожний наступний метод застосовується лише у разі, якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом застосування попереднього методу відповідно до норм цього Кодексу. При цьому кожний наступний метод застосовується, якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом застосування попереднього методу. У ч.8 ст.57 МК України, зазначено, що лише у разі якщо неможливо застосувати жоден із зазначених методів, митна вартість визначається за резервним методом відповідно до вимог, встановлених статтею 64 цього Кодексу.
Відповідач неправомірно застосував резервний метод при визначенні митної вартості товару. Відповідач в порушення п. 2.1 Правил заповнення рішення про коригування митної вартості товарів не зазначив в Рішеннях про коригування чітку послідовність застосування методів визначення митної вартості та аргументованих причин, що відповідають дійсності, через які не був застосований кожний з методів, що передує методу, обраному митним органом, хоча об`єктивна можливість застосування попередніх методів існувала. Посилання відповідача в рішеннях про коригування митної вартості товару на відомості з довідкової інформації не є доказом заниження митної вартості товарів в разі наявності у декларанта всіх документів, які підтверджують обґрунтованість заявленої митної вартості товару за ціною договору та не мають розбіжностей, які б не давали можливість визначити вартість товару.
Єдина автоматизована інформаційна система (ЄАІС) Держмитслужби України закрита для вільного доступу, що позбавляє декларанта можливості довести задекларовану митну вартість. Формально нижчий рівень митної вартості імпортованого позивачем товару від рівня митної вартості іншого митного оформлення не може розцінюватися як заниження позивачем митної вартості та не є перешкодою для застосування першого методу визначення митної вартості товару і не може бути достатньою та самостійною підставою для відмови у здійсненні митного оформлення товару за першим методом визначення його митної вартості. Рішення про коригування митної вартості товару не може базуватися лише на інформації ЄАІС Держмитслужби України, оскільки порядок її формування, ведення, отримання інформації, а також порядок використання її даних суб`єктами господарських відносин під час здійснення ними зовнішньоекономічної діяльності МК України не передбачено.
Згідно з ч. 4 ст. 58 МК України митною вартістю товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, є ціна, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за товари, якщо вони продаються на експорт в Україну, скоригована в разі потреби з урахуванням положень частини десятої цієї статті.
Недоліки, на які вказав відповідач у рішенні про коригування митної вартості, не впливають на числові значення складових митної вартості товарів і не позбавляють товариство права на застосування методу визначення митної вартості товарів за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються, з врахуванням того, що позивачем використані відомості, які повністю підтверджені документально. Відповідачем не доведена правомірність застосування другорядного методу при визначенні митної вартості відповідно. Витребування документів може мати місце у випадку наявності обґрунтованих сумнівів у достовірності поданих декларантом відомостей, та повинно бути конкретизованим вказівкою на документи в загальному переліку, які є дійсно необхідними.
Згідно з ч. 5 ст. 58 МК України ціна, що була фактично сплачена або підлягає сплаті, - це загальна сума всіх платежів, які були здійснені або повинні бути здійснені покупцем оцінюваних товарів продавцю або на користь продавця через третіх осіб та/або на пов`язаних із продавцем осіб для виконання зобов`язань продавця.
Відповідач не довів того, що документи, подані позивачем для митного оформлення товару, є недостатніми чи такими, що у своїй сукупності викликають сумнів у недостовірності наданої інформації. Відповідач не повідомив декларанта про те, які саме обставини та/або числові показники потребують додаткового підтвердження. Неподання повного переліку витребуваних документів може бути підставою для визначення митної вартості не за першим методом лише тоді, коли подані документи є недостатніми чи такими, що у своїй сукупності не спростовують сумнів у достовірності наданої інформації. Митний орган зобов`язаний довести обґрунтованість цього сумніву, оскільки з цією обставиною закон пов`язує можливість витребування додаткових документів у декларанта та надає митниці право вчиняти наступні дії, спрямовані на визначення дійсної митної вартості товарів. Встановивши відсутність достатніх відомостей, що підтверджують задекларовану митну вартість товарів, митний орган повинен вказати, які саме складові митної вартості товарів є непідтвердженими, чому з поданих документів неможливо встановити дані складові та які документи необхідні для підтвердження того чи іншого показника.
В спірних рішеннях про коригування митної вартості сумніви відповідача щодо складових митної вартості імпортованого товару ґрунтуються виключно на його припущеннях, а не на достовірних відомостях.
Суд вважає, що позивачем при здійсненні імпортування товару на митну територію України на підтвердження заявленої ним митної вартості товару було надано пакет документів у відповідності до переліку, закріпленого ч. 2 ст. 53 МК України. При цьому, відповідач не надав доказів того, що документи, подані позивачем для митного оформлення товару, є недостатніми чи такими, що у своїй сукупності викликають сумнів у достовірності наданої інформації. Ні в рішенні, ні у картці відмови обґрунтовано, в чому полягали об`єктивні сумніви у митній вартості, заявленій позивачем, неточності у визначеній митній вартості. Обов`язок доведення обґрунтованості такого сумніву митним органом констатований в постанові Верховного Суду від 06.03.2019 у справі №809/278/17.
Згідно зі ст. 242 КАС України рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи. Судове рішення має відповідати завданню адміністративного судочинства, визначеному цим Кодексом.
Згідно положень ст. 75 КАС України, достовірними є докази, на підставі яких можна встановити дійсні обставини справи. При цьому в силу положень ст. 76 КАС України достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування. Питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання.
Згідно з ч. 1 ст. 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.
В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача (ч. 2 ст. 77 КАС України).
Таким чином, особливістю адміністративного судочинства є те, що обов`язок доказування в спорі покладається на відповідача орган публічної влади, який повинен надати суду всі матеріали, які свідчать про його правомірні дії.
Відповідно до ст. 90 КАС України, суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні. Жодні докази не мають для суду наперед встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.
Виходячи із системного аналізу вищевказаних норм права та встановлених судом обставин, підтверджених наявними в матеріалах справи доказами, суд дійшов висновку, що контролюючий орган приймаючи рішення про коригування митної вартості № UA500020/2026/000089/2 від 10.04.2026, № UA500020/2026/000090/2 від 10.04.2026, № UA500020/2026/000099/2 від 15.04.2026, № UA500020/2026/000109/2 від 23.04.2026, № UA500020/2026/000120/2 від 04.05.2026 діяв всупереч та не у відповідності до вимог чинного законодавства, тому суд визнає його протиправним та скасовує.
Скасовуючи рішення про коригування митної вартості товарів, суд тим самим підтверджує факт відсутності неправильності визначення декларантом митної вартості товарів. Відсутність цієї обставини свідчить про відсутність підстав для відмови у прийнятті митної декларації. Відмову, учинену органом доходів і зборів за відсутності цієї обставини, слід вважати необґрунтованою, а необґрунтованість рішення суб`єкта владних повноважень з огляду на п.3 ч.3 ст.2 КАС є підставою для скасування такого рішення. Отже, скасування судом рішення органу доходів і зборів про коригування митної вартості товарів є підставою для скасування карток відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні, випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення № UA500020/2026/000089/2 від 10.04.2026, № UA500020/2026/000090/2 від 10.04.2026, № UA500020/2026/000099/2 від 15.04.2026, № UA500020/2026/000109/2 від 23.04.2026, № UA500020/2026/000120/2 від 04.05.2026.
Щодо стягнення з Одеської митниці на користь Товариства з обмеженою відповідальністю "МОДНА ХВИЛЯ" витрати на професійну правничу допомогу, суд не розглядає вказане питання у цьому рішенні, оскільки позивачем не надано доказів їх понесення.
Згідно ч. 1 ст. 139 КАС України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем виступала його посадова чи службова особа.
Враховуючи висновки суду про задоволення позовних вимог, суд дійшов висновку про стягнення з відповідача на користь позивача судового збору у розмірі 19682 грн. 72 коп. 
Зайво сплачений позивачем судовий збір має бути повернутий позивачу з Державного бюджету за його заявою.
Керуючись ст. ст. 7, 9, 77, 132, 137, 139, 241-246, 250, 255, 263, 295 КАС України, суд -
ВИРІШИВ:
Задовольнити позов Товариства з обмеженою відповідальністю «МОДНА ХВИЛЯ».
Визнати протиправними та скасувати рішення Одеської митниці про коригування митної вартості товарів № UA500020/2026/000089/2 від 10.04.2026, № UA500020/2026/000090/2 від 10.04.2026 від 10.04.2026 року, № UA500020/2026/000099/2 від 15.04.2026, № UA500020/2026/000109/2 вiд 23.04.2026, № UA500020/2026/000120/2 вiд 04.05.2026.
Визнати протиправними та скасувати картки відмови Одеської митниці в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення № UA500020/2026/000117 від 10.04.2026, № UA500020/2026/000118 від 10.04.2026, № UA500020/2026/000127 від від 15.04.2026, № UA500020/2026/000138 вiд 23.04.2026, № UA500020/2026/000155 вiд 04.05.2026.
Стягнути з Одеської митниці (код ЄДРПОУ 44005631) за рахунок бюджетних асигнувань на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «МОДНА ХВИЛЯ» (код ЄДРПОУ 45619159) 19682 (дев`ятнадцять тисяч шістсот вісімдесят дві) грн. 72 коп. судового збору.
Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку безпосередньо до П`ятого апеляційного адміністративного суду шляхом подачі апеляційної скарги в 30-денний строк з дня складання повного судового рішення. 
Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо вона не була подана у встановлений строк. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після закінчення апеляційного розгляду справи.

Суддя Вікторія ХОМ`ЯКОВА