Справа № 991/2186/24
Провадження № 11-кп/991/86/26
Головуючий суддя в суді першої інстанції ОСОБА_1 

У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

08 травня 2026 року місто Київ
Апеляційна палата Вищого антикорупційного суду у складі колегії суддів:
головуючої судді ОСОБА_2 ,
суддів ОСОБА_3 та ОСОБА_4 ,
секретар судового засідання ОСОБА_5 ,
розглянула у відкритому судовому засіданні в залі судових засідань Апеляційної палати Вищого антикорупційного суду в межах кримінального провадження № 52023000000000156 клопотання обвинуваченого ОСОБА_6 про призначення (додаткової) судової лінгвістичної (сематико-текстуальної) експертизи,
за участю:
прокурора ОСОБА_7 , 
обвинуваченого ОСОБА_6 та його захисника ОСОБА_8 ,

У С Т А Н О В И Л А:

На розгляді колегії суддів Апеляційної палати Вищого антикорупційного суду перебувають апеляційні скарги обвинуваченого ОСОБА_6 та його захисника адвоката ОСОБА_8 на вирок Вищого антикорупційного суду від 12.01.2026 ухвалений у кримінальному провадженні № 52023000000000156 за обвинуваченням ОСОБА_6 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 368 Кримінального кодексу України (далі - КК України).
У судовому засіданні обвинувачений заявив клопотання про призначення (додаткової) судової лінгвістичної (сематико-текстуальної) експертизи, оскільки вважає вирок першої інстанції несправедливим, а попередній експертний висновок - недопустимим доказом. Основна причина звернення полягає в тому, що на стадії досудового розслідування сторону захисту не повідомили про призначення експертизи, чим позбавили можливості поставити власні запитання експерту. Тепер захист прагне залучити фахівців Київського науково-дослідного інституту судових експертиз для дослідження оригінальних аудіозаписів НС(Р)Д. Обвинувачений хоче з`ясувати, чи справді він висловлював прохання про вигоду, а також чи не містили дії та слова свідка ОСОБА_9 ознак провокації, спонукання до злочину або погроз. Оскільки для такого аналізу потрібні матеріальні носії інформації, які є лише у суду, захист просить суд доручити проведення цього дослідження, щоб забезпечити принцип змагальності та всебічно перевірити зміст розмов.
Отже, обвинувачений просить призначити у цьому кримінальному провадженні (додаткову) судову лінгвістичну (сематико-текстуальну) експертизу, проведення якої доручити експертам Київського науково-дослідного інституту судових експертиз Міністерства юстиції України.
Колегія суддів заслухала думку учасників судового провадження щодо заявленого клопотання, дослідила доводи та вимоги клопотання та дійшла такого висновку.
Відповідно до ч. 1 та п. 6 ч. 2 ст. 242 КПК України експертиза проводиться експертною установою, експертом або експертами, яких залучають сторони кримінального провадження або слідчий суддя за клопотанням сторони захисту у випадках та порядку, передбачених статтею 244 цього Кодексу, якщо для з`ясування обставин, що мають значення для кримінального провадження, необхідні спеціальні знання. Не допускається проведення експертизи для з`ясування питань права. Слідчий або прокурор зобов`язані забезпечити проведення експертизи щодо визначення розміру матеріальних збитків, якщо потерпілий не може їх визначити та не надав документ, що підтверджує розмір такої шкоди, розміру шкоди немайнового характеру, шкоди довкіллю, заподіяного кримінальним правопорушенням..
Згідно зі ч. 1 та 2 ст. 332 КПК України під час судового розгляду суд за клопотанням сторін кримінального провадження або потерпілого за наявності підстав, передбачених ст. 242 цього Кодексу, має право своєю ухвалою доручити проведення експертизи експертній установі, експерту або експертам. Суд має право своєю ухвалою доручити проведення експертизи експертній установі, експерту або експертам незалежно від наявності клопотання, якщо: 1) суду надані кілька висновків експертів, які суперечать один одному, а допит експертів не дав змоги усунути виявлені суперечності; 2) під час судового розгляду виникли підстави, передбачені ч. 2 ст. 509 цього Кодексу; 3) існують достатні підстави вважати висновок експерта (експертів) необґрунтованим чи таким, що суперечить іншим матеріалам справи або викликає інші обґрунтовані сумніви в його правильності.
Разом із тим, проведення експертизи в суді є доцільним лише за наявності обставин, які неможливо достовірно встановити без залучення особи, яка володіє спеціальними знаннями. Ця позиція узгоджується з висновками Об`єднаної палати Касаційного кримінального суду Верховного Суду від 25.11.2019 у справі № 420/1667/18.
З матеріалів провадження та змісту заявленого клопотання колегія суддів не вбачає підстав, визначених ч. 2 ст. 242 КПК України, для обов`язкового призначення експертизи судом, оскільки обвинувачений не довів існування нових об`єктивних обставин, з`ясування яких потребує спеціальних знань, поза межами тих питань, що вже були предметом експертного дослідження.
Доводи захисту щодо вже проведеної у кримінальному провадженні експертизи (висновок судової лінгвістичної (семантико-текстуальної) експертизи № СЕ-19/112-23/12333-ЛД від 10.01.2024) за своєю суттю зводяться до суб`єктивної незгоди зі змістом та результатами проведеного дослідження. Переконливих доказів того, що наявний у матеріалах справи висновок експерта № СЕ-19/112-23/12333-ЛД від 10.01.2024 є необґрунтованим, неповним або таким, що суперечить іншим доказам у справі, сторона захисту не надала. Сама по собі незгода з результатами експертизи або факт того, що вона була призначена стороною обвинувачення без попереднього узгодження питань із захистом, не є автоматичною підставою для призначення додаткового дослідження в суді апеляційної інстанції.
Разом із тим, у цій частині колегія суддів зауважує, що оцінка достовірності та належності експертного висновку здійснюється судом у нарадчій кімнаті під час ухвалення остаточного рішення згідно зі ст. 94 КПК України. 
Відповідно до положень ст. 405 КПК України, апеляційний розгляд здійснюється за правилами судового розгляду в суді першої інстанції з урахуванням особливостей, передбачених главою 31 цього Кодексу, проте призначення нової чи додаткової експертизи вимагає наявності реальних суперечностей у доказах, які неможливо усунути іншим шляхом. 
Питання, які обвинувачений пропонує поставити на вирішення експерту, зокрема щодо наявності у висловлюваннях ознак пропозиції, обіцянки, спонукання чи провокації, значною мірою стосуються правової оцінки змісту розмов та встановлення фактичних обставин події, що є виключною компетенцією суду. Суд самостійно оцінює зміст зафіксованих на носіях НС(Р)Д розмов у сукупності з іншими доказами.
Твердження про порушення права на захист через неможливість поставити питання експерту під час досудового розслідування підлягають оцінці судом при перевірці допустимості доказів, а не через призначення повторних аналогічних досліджень. 
Колегія суддів вважає, що додаткове призначення експертизи за відсутності нових об`єктів дослідження призведе лише до затягування судового розгляду, що суперечить вимогам ст. 28 КПК України щодо розумних строків. 
За таких обставин, колегія суддів не вбачає передбачених ст. 332 КПК України підстав для задоволення клопотання обвинуваченого 
Керуючись ст. 376, 424, 532 КПК України, колегія суддів

П О С Т А Н О В И Л А:

Клопотання залишити без задоволення.
Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення та оскарженню не підлягає.

Головуюча суддя       ОСОБА_2 

Судді ОСОБА_3 

ОСОБА_4