ТРЕТІЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А
і м е н е м У к р а ї н и

24 червня 2026 року 	м. Дніпро	справа № 160/8018/25	

Третій апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів: головуючого - судді Білак С.В. (доповідач), суддів: Чабаненко С.В., Юрко І.В., розглянувши в порядку письмового провадження апеляційну скаргу Східного офісу Держаудитслужби на рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 08.05.2025 в адміністративній справі №160/8018/25 за позовом Державного університету економіки і технологій до Східного офісу Держаудитслужби, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору – фізична особа-підприємець ОСОБА_1 про визнання протиправним та скасування висновку,- 
ВСТАНОВИВ:

До Дніпропетровського окружного адміністративного суду звернувся Державний університет економіки і технологій з позовом до Східного офісу Держаудитслужби, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору – фізична особа-підприємець ОСОБА_1 , в якому просить суд:
- визнати протиправним та скасувати висновок Східного офісу Держаудитслужби про результати моніторингу процедури закупівлі № UA-2024-10-22-014817-а від 27.02.2025 року.
В обгрунтування позовних вимог зазначив, що 22.10.2024 року Державним університетом економіки і технологій в електронній системі закупівель оприлюднено оголошення про проведення закупівлі «Капітальний ремонт, який є заходом з усунення аварій в житловому фонді за проєктом «Капітальний ремонт покрівлі будівлі гуртожитку № 4, пошкодженого внаслідок збройної агресії, за адресою: проспект Поштовий 51, м. Кривий Ріг, Дніпропетровська обл., Україна»» (Ідентифікатор закупівлі: UА-2024-10-22-014817-а). За результатами розгляду тендерних пропозицій 07.11.2024 року замовником оприлюднено повідомлення про намір укласти договір з фізичною особою-підприємцем ОСОБА_1 13.11.2024 року між Державним університетом економіки і технологій та фізичною особою- підприємцем ОСОБА_1 укладено договір №63/2024.
Відповідно до наказу Східного офісу Держаудитслужби № 19 від 05.02.2025 року «Про початок здійснення моніторингу закупівель» розпочато моніторинг закупівлі «Капітальний ремонт, який є заходом з усунення аварій в житловому фонді, за проектом «Капітальний ремонт покрівлі будівлі гуртожитку №4, пошкодженого внаслідок збройної агресії, за адресою: проспект Поштовий 51, м. Кривий Ріг, Дніпропетровська обл., Україна»» (Ідентифікатор закупівлі: UА-2024-10-22-014817-а), за результатами якого складено висновок про результати моніторингу процедури закупівлі № UА-2024-10-22-014817-а від 27.02.2025 року.
Відповідно до змісту висновку Східним офісом Держаудитслужби встановлено порушення Державним університетом економіки і технологій вимог пунктів 3 та 28 постанови Кабінету Міністрів України «Про затвердження особливостей здійснення публічних закупівель товарів, робіт і послуг для замовників, передбачених Законом України «Про публічні закупівлі», на період дії правового режиму воєнного стану в Україні та протягом 90 днів з дня його припинення або скасування». За результатами розгляду тендерної пропозиції учасника встановлено порушення підпункту 2 пункту 44 Особливостей та пункту 5.17 Настанови № 281. За результатами розгляду питання щодо відповідності умов Договору умовам тендерної пропозиції переможця процедури закупівлі встановлено порушення пункту 18, підпункту 2 пункту 21 Особливостей. З огляду на встановлені порушення законодавства у сфері закупівель, керуючись статтями 5 та 10 ЗУ «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні», статтею 8 ЗУ «Про публічні закупівлі», Східний офіс Держаудитслужби зобов`язав позивача здійснити заходи щодо усунення виявлених порушень шляхом припинення зобов`язань за договором від 13.11.2024 року № 63/2024 з дотриманням положень Господарського кодексу України та Цивільного кодексу України та протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення висновку, оприлюднити через електронну систему закупівель інформацію та/або документи, що свідчать про вжиття таких заходів.
Рішенням Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 08.05.2025 адміністративний позов задоволено.
Не погодившись з рішенням суду першої інстанції відповідач подав апеляційну скаргу, в якій з посиланням на порушення норм матеріального та процесуального права, просить скасувати рішення суду першої інстанції та ухвалити нове рішення, яким у задоволенні адміністративного позову відмовити.
В обґрунтування апеляційної скарги зазначив, що при складанні тендерної документації Замовником не враховано чинні норми Особливостей, чим порушено вимоги пунктів 3 та 28 Особливостей в частині включення до тендерної документації інформації у відповідності до законодавства. Моніторингом установлено, що до договірної ціни, яка міститься в документах тендерної пропозиції учасника та є невід`ємною частиною договору від 13.11.2024 року № 63/2024, ФОП ОСОБА_1 включено кошти на покриття адміністративних витрат будівельної організації у сумі 40 040,90 гривень. Відповідач наголошує, що ФОП ОСОБА_1 не має статусу будівельної організації, не веде бухгалтерського обліку в порядку, необхідному для визначення адміністративних витрат, і не має підтверджених, розрахунків таких витрат за попередній період. Крім того, у складі тендерної пропозиції відсутні розрахунки, що підтверджують обґрунтованість включення цих витрат у договірну ціну, що суперечить вимогам тендерної документації. Фізична особа-підприємець може враховувати адміністративні витрати лише за умови, якщо є підтверджені розрахунки таких витрат за попередній період, ведеться відповідний бухгалтерський облік, визначено загальну нормативно-розрахункову трудомісткість виконаних робіт. Отже, ФОП ОСОБА_1 не надала жодних доказів дотримання цих вимог, а тому включення адміністративних витрат є безпідставним і призводить до завищення вартості тендерної пропозиції. За результатами з моніторингу, у тендерній пропозиції ФОП ОСОБА_1 виявлено наступні невідповідності у розбіжності у кількості матеріалів: позиція 62 відомості ресурсів у Технічному завданні передбачає використання Гвинтів ЕRDМ 4,8x50 у кількості 12 295 шт., натомість у Підсумковій відомості ресурсів ФОП ОСОБА_1 вказано 15 063,47; позиція 91 відомості ресурсів передбачає використання цегли керамічної одинарної повнотілої, розміри 250x120x65 мм, марка М100 у кількості 0,12544 тис. шт., у той час як у документах тендерної пропозиції ФОП ОСОБА_1 визначено використання 1,254 тис. шт. Отже, завищення кількості матеріалів призводить до суттєвого збільшення вартості робіт, а саме : - гвинти ЕRDМ 4,8x50: завищення вартості на 14 728,26 грн; цегла керамічна одинарна повнотіла: завищення вартості на 12 969,95 грн. Загальна сума завищення складає 27 698,21 грн., що є істотною розбіжністю, яка спотворює реальну вартість тендерної пропозиції. Моніторингом також встановлено, що тендерна пропозиція не містить таких матеріалів, передбачених Технічним завданням: цвяхи, гіпсові в`яжучі, вироби гумові -технічні, фарба, поковки, катанка гарячекатана, смола, кам`яновугільна, дрантя, ущільнювальні прокладки, вода тощо. З огляду на встановлені порушення законодавства у сфері закупівель, керуючись статтями, 5 та 10 Закону України «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні» від 26,01.1993 № 2939-ХІІ, статтею 8 Закону України «Про публічні закупівлі» від 25.12.2015 № 922-VІІІ Східний офіс Держаудитслужби зобов`язав позивача здійснити заходи щодо усунення виявлених порушень шляхом припинення зобов`язань за договором від 13.11.2024 року № 63/2024 з дотриманням положень Господарського кодексу України та Цивільного кодексу України та протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення висновку оприлюднити через електронну систему закупівель інформацію та/або документи, що свідчать про вжиття таких заходів.
Суд апеляційної інстанції розглянув справу відповідно до приписів статті 311 КАС України в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами.
Відповідно до частин першої та другої статті 308 Кодексу адміністративного судочинства України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги. Суд апеляційної інстанції не обмежений доводами та вимогами апеляційної скарги, якщо під час розгляду справи буде встановлено порушення норм процесуального права, які є обов`язковою підставою для скасування рішення, або неправильне застосування норм матеріального права.
Колегія суддів, перевіривши матеріали справи, доводи апеляційної скарги, встановила наступне.
22.10.2024 року Державним університетом економіки і технологій в електронній системі закупівель оприлюднено оголошення про проведення закупівлі «Капітальний ремонт, який є заходом з усунення аварій в житловому фонді за проєктом «Капітальний ремонт покрівлі будівлі гуртожитку № 4, пошкодженого внаслідок збройної агресії, за адресою: проспект Поштовий 51, м. Кривий Ріг, Дніпропетровська обл., Україна»» (Ідентифікатор закупівлі: UА-2024-10-22-014817-а).
За результатами розгляду тендерних пропозицій 07.11.2024 року замовником оприлюднено повідомлення про намір укласти договір з фізичною особою-підприємцем ОСОБА_1 .
13.11.2024 року між Державним університетом економіки і технологій та фізичною особою-підприємцем ОСОБА_1 укладено договір №63/2024, відповідно до п. 1.1 якого виконавець зобов`язується власними силами і засобами, в обумовлений строк у відповідності до замовлення і вимог кошторисної документації, будівельних норм та правил виконати роботи з капітального ремонту, який є заходом з усунення аварій в житловому фонді, за проектом «Капітальний ремонт покрівлі будівлі гуртожитку №4, пошкодженого внаслідок збройної агресії, за адресою: проспект Поштовий 51, м. Кривий Ріг, Дніпропетровська обл., Україна» (ДК 021:2015:45260000-7: Покрівельні роботи та інші спеціалізовані будівельні роботи), а Замовник зобов`язується прийняти і оплатити виконані роботи.
Роботи виконуються виконавцем згідно проєктно-кошторисної документації в межах ціни, визначеної цим договором (п. 1.2 договору).
З матеріалів справи вбачається, що відповідно до наказу № 19 «Про початок здійснення моніторингу закупівель» від 05.02.2025 року Східного офісу Держаудитслужби розпочато моніторинг закупівлі «Капітальний ремонт, який є заходом з усунення аварій в житловому фонді, за проектом «Капітальний ремонт покрівлі будівлі гуртожитку №4, пошкодженого внаслідок збройної агресії, за адресою: проспект Поштовий 51, м. Кривий Ріг, Дніпропетровська обл., Україна»» (Ідентифікатор закупівлі: UА-2024-10-22-014817-а), за результатами якого складено висновок про результати моніторингу процедури закупівлі № UА-2024-10-22-014817-а.
Підставою здійснення моніторингу були виявлені органом державного фінансового контролю ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель в інформації , оприлюдненій в електронній системі закупівель.
Під час здійснення моніторингу предметом аналізу були питання обрання процедури закупівлі, визначення предмета закупівлі, відображення закупівлі у річному плані, оприлюднення інформації про закупівлю, в тому числі відображення інформації, документів передбачених п. 4-1 постанови Кабінету Міністрів України «Про ефективне використання державних коштів» від 11.10.2016 року № 710, відповідності вимогам тендерної документації вимогам Закону України від 25.12.2015 року № 922 «Про публічні закупівлі» та постанови Кабінету Міністрів України від 12.10.2022 року № 1178 «Про затвердження особливостей здійснення публічних закупівель товарів, робіт і послуг для замовників, передбачених Законом України «Про публічні закупівлі», на період дії правового режиму воєнного стану в Україні та протягом 90 днів з дня його припинення або скасування», своєчасності надання інформації та документів, у випадках передбачених законом № 922, розгляду тендерної пропозиції, відповідності умов договору умовам тендерної пропозиції переможця процедури закупівлі та тендерної документації, своєчасності укладання договору про закупівлю та його оприлюднення, зміни до договору.
Під час здійснення моніторингу проаналізовано річний план закупівель Державного університету економіки і технологій на 2024 рік, тендерну документацію, затверджену рішенням уповноваженої особи (протокол від 22.10.2024 року № 63), оголошення про проведення відкритих торгів з особливостями, реєстр отриманих тендерних пропозицій, тендерну пропозицію фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 , протокол щодо прийняття рішення уповноваженою особою від 07.11.2024 року № 69, повідомлення про намір укласти договір, оприлюднене в електронній системі закупівель 07.11.2024 року, договір від 13.11.2024 року № 63/2024, додаткову угоду від 24.12.2024 року № 2, пояснення замовника, надані через електронну систему закупівель 10.2.2025 року та 19.02.2025 року на запити Східного офісу Держаудитслужби від 07.02.2025 року та від 17.02.2025 року.
За результатами аналізу питання відповідності вимог тендерної документації вимогам законодавства у сфері закупівель встановлено порушення вимог пунктів 3 та 28 Особливостей.
За результатами розгляду тендерної пропозиції учасника встановлено порушення підпункту 2 пункту 44 Особливостей та пункту 5.17 Настанови № 281.
За результатами розгляду питання щодо відповідності умов договору умовам тендерної пропозиції переможця процедури закупівлі встановлено порушення пункту 18, підпункту 2 пункту 21 Особливостей.
За результатами аналізу питань обрання процедури закупівлі, визначення предмета закупівлі, відображення закупівлі у річному плані, оприлюднення інформації про закупівлю, своєчасності надання інформації та документів у випадках, передбачених законом № 99, своєчасності укладання договору та його оприлюднення – порушень не встановлено.
З огляду на встановлені порушення законодавства у сфері закупівель, керуючись ст. ст. 5, 10 Закону України «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні» та ст. 8 Закону України «Про публічні закупівлі» Східний офіс Держаудитслужби зобов`язав позивача здійснити заходи щодо усунення виявлених порушень шляхом припинення зобов`язань за договором від 13.11.2024 року № 63/2024 року з дотриманням положень Господарського кодексу України та Цивільного кодексу України, та протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення висновку оприлюднити через електронну систему закупівель інформацію та/або документи, що свідчать про вжиття таких заходів.
Позивач, не погоджуючись із вказаним висновком відповідача, вважаючи його протиправним та таким, що не відповідає вимогам чинного законодавства, звернувся до суду з даною позовною заявою.
Надаючи оцінку спірним правовідносинам, суд виходить з такого.
Так, правові та організаційні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні регламентовано Законом України «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні» від 26 січня 1993 року №2939-XII з наступними змінами та доповненнями у редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин (далі Закон України №2939-ХІІ).
Відповідно до статті 5 Закону України №2939-ХІІ контроль за дотриманням законодавства у сфері закупівель здійснюється шляхом проведення моніторингу закупівлі у порядку, встановленому Законом України №922-VІІІ, проведення перевірки закупівель, а також під час державного фінансового аудиту та інспектування. Перевірка закупівель у замовників проводиться за місцезнаходженням юридичної особи, що перевіряється, чи за місцем розташування об`єкта права власності, щодо якого проводиться перевірка, і полягає у документальному та фактичному аналізі дотримання замовником законодавства про закупівлі. Результати перевірки закупівель викладаються в акті перевірки закупівель. Моніторинг закупівлі здійснюється за місцезнаходженням органу державного фінансового контролю.
Згідно з частиною 3 статті 8 Закону України №922-VІІІ повідомлення про прийняття рішення про початок моніторингу процедури закупівлі орган державного фінансового контролю оприлюднює в електронній системі закупівель протягом двох робочих днів з дня прийняття такого рішення із зазначенням унікального номера оголошення про проведення конкурентної процедури закупівлі, присвоєного електронною системою закупівель, та/або унікального номера повідомлення про намір укласти договір про закупівлю у разі застосування переговорної процедури закупівлі, а також опису підстав для здійснення моніторингу процедури закупівлі.
Правові та економічні засади здійснення закупівель товарів, робіт і послуг для забезпечення потреб держави та територіальної громади визначає Закон України №922-VIII, метою якого є забезпечення ефективного та прозорого здійснення закупівель, створення конкурентного середовища у сфері публічних закупівель, запобігання проявам корупції у цій сфері, розвиток добросовісної конкуренції.
16 серпня 2022 року Верховної Радою України прийнято Закон України «Про внесення змін до Закону України «Про публічні закупівлі» та інших законодавчих актів України щодо здійснення оборонних та публічних закупівель на період дії правового режиму воєнного стану» №2526-ІХ, який набрав чинності з 10 вересня 2022 року, пунктом 2 якого розділ Х «Прикінцеві та перехідні положення» Закону України №922-VIII доповнено пунктом 37 такого змісту: «Установити, що на період дії правового режиму воєнного стану в Україні та протягом 90 днів з дня його припинення або скасування особливості здійснення закупівель товарів, робіт і послуг для замовників, передбачених цим Законом, визначаються Кабінетом Міністрів України із забезпеченням захищеності таких замовників від воєнних загроз.».
На реалізацію наведеної бланкетної норми 12 жовтня 2022 року Уряд прийняв постанову №1178, якою затвердив Особливості.
Згідно пункту 2 Особливостей терміни у них вживаються у значенні, наведеному в Законі України №922-VIII, постановах Кабінету Міністрів України від 24 лютого 2016 року №166 «Про затвердження Порядку функціонування електронної системи закупівель та проведення авторизації електронних майданчиків» та від 14 вересня 2020 року №822 «Про затвердження Порядку формування та використання електронного каталогу».
Статтею 1 Закону України №922-VIII визначено поняття, які застосовуються для цілей зазначеного закону, зокрема: моніторинг закупівлі аналіз дотримання замовником законодавства у сфері публічних закупівель під час проведення процедури закупівлі, укладення договору про закупівлю та протягом його дії з метою запобігання порушенням законодавства у сфері публічних закупівель.
Відповідно до статті 8 цього Закону, моніторинг закупівлі здійснюють центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю, та його територіальні органи (далі органи державного фінансового контролю). Моніторинг закупівлі здійснюється протягом проведення процедури закупівлі, укладання договору про закупівлю та його виконання. Моніторинг закупівлі не проводиться на відповідність тендерної документації вимогам частини 4 статті 22 цього Закону.
Перевіряючи законність та обґрунтованість оскаржуваного рішення суду першої інстанції щодо висновку органу державного фінансового контролю про те, тендерна документація позивача не відповідає нормам абзацу 1 пункту 28 Особливостей, пункту 3 частини 2 статті 22, частини 1 статті 23 Закону України №922-VIII та не враховує норми абзацу 3 пункту 5.1 розділу V Настанови, колегія суддів враховує наступне.
Так, згідно абзацу 1 пункту 28 Особливостей тендерна документація формується замовником відповідно до вимог статті 22 Закону України №922-VIII з урахуванням цих особливостей.
Положеннями статті 22 Закону України №922-VIII закріплено, що тендерна документація безоплатно оприлюднюється замовником разом з оголошенням про проведення конкурентних процедур закупівель в електронній системі закупівель для загального доступу шляхом заповнення полів в електронній системі закупівель. Тендерна документація не є об`єктом авторського права та/або суміжних прав.
Частиною 2 названої правової норми визначений перелік відомостей, що зазначаються у тендерній документації.
Зокрема у пункті 3 цієї частини зазначена інформація про необхідні технічні, якісні та кількісні характеристики предмета закупівлі, у тому числі відповідну технічну специфікацію (у разі потреби плани, креслення, малюнки чи опис предмета закупівлі). Технічні, якісні характеристики предмета закупівлі та технічні специфікації до предмета закупівлі повинні визначатися замовником з урахуванням вимог, визначених частиною 4 статті 5 цього Закону
Пунктом 22 частини 1 статті 1 Закону України №922-VIII визначено, що предмет закупівлі товари, роботи чи послуги, що закуповуються замовником у межах єдиної процедури закупівлі або в межах проведення спрощеної закупівлі, щодо яких учасникам дозволяється подавати тендерні пропозиції/пропозиції або пропозиції на переговорах (у разі застосування переговорної процедури закупівлі). Предмет закупівлі визначається замовником у порядку, встановленому Уповноваженим органом, із застосуванням Єдиного закупівельного словника, затвердженого у встановленому законодавством порядку.
Згідно пункту 33 названої правової норми технічна специфікація до предмета закупівлі встановлена замовником сукупність технічних умов, що визначають характеристики товару (товарів), послуги (послуг) або необхідні для виконання робіт щодо об`єкта будівництва, що можуть включати показники впливу на довкілля й клімат, особливості проєктування (у тому числі щодо придатності для осіб із обмеженими фізичними можливостями), відповідності, продуктивності, ресурсоефективності, безпечності, процедури забезпечення якості, вимоги щодо найменування продукції, під яким вона продається, термінологію, символи, методику випробувань і тестування, вимоги до пакування, маркування й етикетування, інструкції для користувачів, технологічні процеси й технології виробництва на будь-яких етапах життєвого циклу робіт, товару чи послуги.
Як вже було встановлено судом, у справі, яка розглядається, внаслідок проведеного відповідачем моніторингу закупівлі унікальний номер UА-2024-10-22-014817-а складено висновок, відповідно до якого встановлено порушення вимог пунктів 3 та 28 Особливостей, підпункту 2 пункту 44 Особливостей та пункту 5.17 Настанови № 281, пункту 18, підпункту 2 пункту 21 Особливостей.
З розділу 1 оскаржуваного висновку вбачається, що у підпункті 4.1. пункту 4 розділу 6 «Результати торгів та укладання договору про закупівлю» тендерної документації замовником визначено, що договір про закупівлю за результатами проведеної закупівлі укладається відповідно до Цивільного і Господарського кодексів України з урахуванням положень статті 41 Закону, крім частин другої, сьомої-дев`ятої статті 41 Закону, та пункту 19 Особливостей, що не відповідає пункту 17 Особливостей (у редакції, що діяла на дату оголошення процедури закупівлі), де зазначено, що договір про закупівлю за результатами проведеної закупівлі згідно з пунктами 10 і 13 цих Особливостей укладається відповідно до Цивільного і Господарського кодексів України з урахуванням положень статті 41 Закону, крім частин другої - п`ятої, сьомої - дев`ятої статті 41 Закону, та цих особливостей.
Відповідно до підпункту 3.1. пункту 3 розділу 6 «Результати торгів та укладання договору про закупівлю» тендерної документації, проект договору про закупівлю викладено в Додатку 5 до цієї тендерної документації.
Відповідно до переліку додатків до тендерної документації у додатку 5 викладено проект договору.
Згідно з преамбулою додатку 5 тендерної документації договір про закупівлю з переможцем укладається керуючись Законом України «Про публічні закупівлі» № 922-VІІІ від 25.12.2015 (зі змінами), Цивільним кодексом України від 16.01.2003 (№ 435-ІV), Господарським кодексом України від 16.01.2003 (№ 436-ІV) та постановою Кабінету Міністрів України «Про затвердження особливостей здійснення публічних закупівель товарів, робіт і послуг для замовників, передбачених Законом України Про публічні закупівлі, на період дії правового режиму воєнного стану в Україні та протягом 90 днів з дня його припинення або скасування» від 12.10.2022 № 1178 (зі змінами).
Аналогічні положення щодо укладання договору з переможцем закупівлі в тому числі у відповідності до вимог Особливостей викладені в преамбулі договору №63/2024 від 13.11.2024 укладеного між замовником й переможцем.
Таким чином, колегія судддів погоджується з висновками суду першої інстанції про те, що посилання відповідача на порушення Замовником приписів пунктів 3 та 28 Особливостей при формуванні підпункту 4.1. пункту 4 розділу 6 «Результати торгів та укладання договору про закупівлю» тендерної документації Замовника є протиправним з огляду на відсутність законодавчого обов`язку у замовника вказувати в тендерній документації переліку нормативно-правових актів, на підставі яких буде укладено договір за результатами публічної закупівлі.
Щодо встановленого порушення підпункту 2 пункту 44 Особливостей та пункту 5.17 Настанови № 281, суд зазначає наступне.
Наказом Міністерства розвитку громад та території України «Про затвердження кошторисних норм України у будівництві» від 01 листопада 2021 року №281 відповідно до частини 2 статті 7 Закону України «Про ціни і ціноутворення», частини 2 статті 17 Закону України «Про інвестиційну діяльність», пункту 8 Положення про Міністерство розвитку громад та територій України, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 30 квітня 2014 року № 197 (у редакції постанови Кабінету Міністрів України від 25 вересня 2019 року № 850) затверджені кошторисні норми України у будівництві, якими є Настанова з визначення вартості будівництва (далі Настанова) та Настанова з визначення вартості проектних, науково-проектних, вишукувальних робіт та експертизи проектної документації на будівництво.
Згідно пункту 1.1 розділу І Настанови, вона визначає основні правила застосування кошторисних норм та нормативів ціноутворення у будівництві для визначення вартості нового будівництва, реконструкції, капітального ремонту будинків, будівель і споруд будь-якого призначення, їх комплексів та частин, лінійних об`єктів інженерно-транспортної інфраструктури, а також реставрації пам`яток архітектури та містобудування (далі будівництво).
Ця Настанова є обов`язковою для визначення вартості будівництва об`єктів, що споруджуються із залученням бюджетних коштів, коштів державних і комунальних підприємств, установ та організацій, а також кредитів, наданих під державні гарантії (далі державні кошти). Застосування цієї Настанови при будівництві об`єктів із залученням інших джерел фінансування обумовлюється договором.
Відповідно до пункту 2.1 розділу ІІ Настанови система ціноутворення у будівництві базується на кошторисних нормах, нормативах, розрахункових показниках і поточних цінах трудових та матеріально-технічних ресурсів.
Пунктом 2.3 цього розділу закріплено, що до кошторисних норм України належать ресурсні елементні кошторисні норми (далі КНУ РЕКН): 1) на будівельні роботи (далі Ї КНУ РЕКНб); 2) на монтаж устаткування (далі Ї КНУ РЕКНму); 3) на ремонтно-будівельні роботи (далі Ї РЕКНр); 4) на реставраційно-відновлювальні роботи (далі Ї КНУ РЕКНрв); 5) на пусконалагоджувальні роботи (далі Ї КНУ РЕКНпн); 6) експлуатації будівельних машин та механізмів (далі Ї КНУ РКНЕМ).
Визначення вартості об`єкта будівництва при складанні ціни пропозиції учасника процедури закупівлі (договірної ціни) врегульовано положеннями розділу V.
Пунктом 5.1 названого розділу закріплено, що ціна пропозиції учасника процедури закупівлі (договірна ціна) розраховується на підставі нормативної потреби в трудових і матеріально-технічних ресурсах, необхідних для здійснення проєктних рішень по об`єкту будівництва, та поточних цін на них або з використанням укрупнених показників вартості робіт, обсяги та види яких передбачені затвердженою проєктною документацією.
Ціна пропозиції учасника процедури закупівлі (договірна ціна) формується на підставі вартості будівельних робіт, до складу якої включаються прямі, загальновиробничі та інші витрати на будівництво об`єкта, прибуток, кошти на покриття адміністративних витрат будівельних організацій, кошти на покриття ризиків у випадках, передбачених у пункті 4.40 цієї Настанови, кошти на покриття додаткових витрат, пов`язаних з інфляційними процесами, кошти на сплату податків, зборів, обов`язкових платежів.
Відповідно до пункту 5.4 цього розділу вартість експлуатації будівельних машин та механізмів у складі прямих витрат учасник процедури закупівлі (підрядник) визначає виходячи з нормативного часу роботи машин, необхідного для виконання обсягу робіт, що пропонується, та вартості експлуатації машин за одиницю часу їх застосування (машино-година) в поточних цінах з урахуванням положень пунктів 5.5 5.9 цієї Настанови. Нормативний час роботи будівельних машин та механізмів визначається на підставі РЕКН та обсягів робіт, які пропонуються до виконання.
Тим часом пункт 5.9 передбачає, що при розрахунках вартості експлуатації будівельних машин та механізмів, якщо внаслідок об`єктивних причин (ускладнені умови виконання робіт через обмеженість території будівельного майданчика, неможливість розміщення підйомних механізмів тощо) будівельні роботи планується виконувати без застосування будівельних машин та механізмів як для внутрішньо будівельного транспортування матеріальних ресурсів (горизонтального і вертикального), так і для виконання будівельних робіт, або із застосуванням наявних у підрядній організації не передбачених нормами машин та механізмів, вартість таких робіт визначається з урахуванням змінених умов виконання робіт.
Згідно пункту 5.12 якщо внаслідок об`єктивних причин виникає необхідність заміни будь-яких матеріальних ресурсів, передбачених кошторисними нормами України на інші матеріальні ресурси, і при такій заміні матеріальних ресурсів, технологія виконання робіт та показники цих норм (крім витрати змінених матеріальних ресурсів) не змінюються, вартість будівельних робіт визначається за тими самими КНУ РЕКН із заміненими матеріальними ресурсами.
Відповідно до пп. 5.18. Настанови №281 визначено, що при обчисленні показника адміністративних витрат з переліку витрат, що за бухгалтерським обліком віднесено до адміністративних, виключаються такі адміністративні витрати:
витрати на врегулювання спорів у судових органах;
відрахування будівельних організацій на утримання апарату управління будівельних об`єднань, в тому числі витрати на утримання корпорацій, асоціацій тощо;
витрати на перебазування будівельних організацій;
витрати, пов`язані з нарахуванням і виплатою дивідендів учасникам і засновникам будівельної організації (оплата повідомлень у засобах масової інформації, конвертів, послуг зв`язку);
витрати на сплату відсотків (винагороди) за користування матеріальними цінностями, взятими в оренду (лізинг);
витрати з операційної оренди;
витрати зі страхування майна;
витрати, пов`язані з витратами на збут та іншими операційними витратами будівельної організації.
При цьому, в оскаржуваному висновку відповідач не ставить питання щодо неправомірності визначення фізичною особою-підприємцем адміністративних витрат, які включені до договірної ціни, відповідач взагалі заперечує право фізичної особи-підприємця на включення таких витрат до договірної ціни, оскільки, за його позицією, вказане право мають лише будівельні організації, які мають апарат управління.
Положення чинного законодавства України не містять такого поняття як «будівельна організація», натомість, положеннями ст. 55 Господарського кодексу України суб`єктами господарювання визнаються учасники господарських відносин, які здійснюють господарську діяльність, реалізуючи господарську компетенцію (сукупність господарських прав та обов`язків), мають відокремлене майно і несуть відповідальність за своїми зобов`язаннями в межах цього майна, крім випадків, передбачених законодавством..
Суб`єктами господарювання є:
1)господарські організації - юридичні особи, створені відповідно до Цивільного кодексу України, державні, комунальні та інші підприємства, створені відповідно до цього Кодексу, а також інші юридичні особи, які здійснюють господарську діяльність та зареєстровані в установленому законом порядку;
2)громадяни України, іноземці та особи без громадянства, які здійснюють господарську діяльність та зареєстровані відповідно до закону як підприємці.
Також, положення Настанови №281 не обмежують її застосування суб`єктами в залежності від форми здійснення підприємницької діяльності.
Таким чином, суд зазначає, що фізична особа-підприємець може враховувати зазначені адміністративні витрати, якщо зможе їх обґрунтувати на підставі структури, яка склалася в цій організації за попередній звітний період, бухгалтерського обліку за попередній звітний період, а також на підставі загальної нормативно-розрахункової трудомісткості виконаних робіт за всіма об`єктами за той самий період.
Відповідно до підпункту 6.3 пункту 6 Розділу 3 «Інструкція з підготовки тендерної пропозиції» тендерної документації до складу цієї ціни учасник включає прямі, загально-виробничі та інші витрати на будівництво об`єкту (відрядження, перевезення працівників, тощо), прибуток, кошти на покриття адміністративних витрат будівельних організацій, кошти на покриття додаткових витрат, пов`язаних з інфляційними процесами, кошти на покриття ризику всіх учасників будівництва, кошти на сплату податків, зборів, обов`язкових платежів.
Судом встановлено, а відповідачем не спростовано, що в складі тендерної пропозиції учасника містяться файли «Договір оренди приміщення», «Довідка обладнання», «Ліцензія АВК ФОП Руда», «Штатний розпис», «Ліцензія АВК ФОП Руда» в яких містяться договір оренди №1/04-0 від 01.04.2024 року з актом приймання-передачі, відповідно до змісту якого учасник орендує офісне приміщення, довідка №2 від 05.11.2024 року, яка також підтверджує факт наявності витрат щодо оренди приміщення, штатний розпис від 01.05.2024 року, який підтверджує наявність 10 штатних одиниць у третьої особи та ліцензія 6/8617 від 25.10.2024 року, яка підтверджує наявність супутніх адміністративних витрат, зокрема щодо придбання програмного забезпечення.
Відповідно до підпункту 2 пункту 44 Особливостей замовник відхиляє тендерну пропозицію із зазначенням аргументації в електронній системі закупівель у разі, коли тендерна пропозиція:
-не відповідає умовам технічної специфікації та іншим вимогам щодо предмета закупівлі тендерної документації, крім невідповідності в інформації та/або документах, що може бути усунена учасником процедури закупівлі відповідно до пункту 43 цих особливостей;
-є такою, строк дії якої закінчився;
-є такою, ціна якої перевищує очікувану вартість предмета закупівлі, визначену
замовником в оголошенні про проведення відкритих торгів, якщо замовник у тендерній документації не зазначив про прийняття до розгляду тендерної пропозиції, ціна якої є вищою, ніж очікувана вартість предмета закупівлі, визначена замовником в оголошенні про проведення відкритих торгів, та/або не зазначив прийнятний відсоток перевищення або відсоток перевищення є більшим, ніж зазначений замовником в тендерній документації;
-не відповідає вимогам, установленим у тендерній документації відповідно до абзацу першого частини третьої статті 22 Закону.
Таким чином, на виконання вимог підпункту 6.3 пункту 6 Розділу 3 тендерної документації та у відповідності до вимог Настанови №281 ФОП ОСОБА_1 правомірно відобразила в складі тендерної пропозиції відомості про наявність адміністративних витрат, а доводи відповідача щодо порушення замовником підпункту 2 пункту 44 Особливостей є протиправними.
Також, як встановлено судом, відповідно до розділу 2 висновку Східним офісом Держаудитслужби за результатами розгляду тендерної пропозиції учасника встановлено порушення підпункту 2 пункту 44 Особливостей.
Так, відповідно до висновку моніторингом установлено, що позицією 62 відомості ресурсів, що міститься в Технічному завданні, при виконанні робіт передбачено використання Гвинтів ЕRDМ 4,8x50 у кількості 12 295 штук, проте позицією 31 Підсумкової відомості ресурсів, що міститься в документах тендерної пропозиції ФОП ОСОБА_1 (файл Розрахунок) використання вказаних гвинтів зазначено у кількості^ 063,47059 штук. Позицією 91 відомості ресурсів, що міститься в Технічному завданні, передбачено використання цегли керамічної одинарної повнотілої, розміри 250x120x65 мм, марка М100, одиниця виміру 1000 шт, у кількості 0,12544, проте позицією 69 Підсумкової відомості ресурсів, що міститься в документах тендерної пропозиції ФОП ОСОБА_1 визначено використання зазначеної цегли з одиницею виміру 1000 шт, у кількості 1,254.
Крім того, моніторингом установлено, що відомістю ресурсів, що міститься в Технічному завданні, при виконанні капітального ремонту покрівлі будівлі гуртожитку передбачено використання матеріалів, які не включені ФОП ОСОБА_1 до Підсумкової відомості ресурсів, що міститься в документах тендерної пропозиції вказаного учасника, а саме: позиція 34 - Цвяхи опоряджувальні круглі 1,0x16 мм у кількості 9,0001179 т; позиція 36 - Цвяхи толеві круглі 2,5x40мм у кількості 0,085653 т; позиція 37 - Гіпсові в`яжучі Г-3 у кількості 0,023563 т; позиція 38 - Вироби гумові технічні морозостійкі у кількості 4,312 кг; позиція 39 - Фарба земляна густотерта олійна, мумія, сурик залізний у кількості 0,0004968 т; позиція 40 - Оліфа комбінована К-2 у кількості 0,0003312 т; позиція 41- Поковки з квадратних заготовок, маса 1,8 кг у кількості 0,025118 т; позиція 42 - Катанка гарячекатана у мотках, діаметр 6,3-6.5 мм у кількості 0,0035672 т; позиція 44 - Шурупи з напівкруглою головкою, діаметр стрижня 8 мм, довжина 100 мм у кількості 0,0000566 т; позиція 46 - Смола кам`яновугільна для дорожнього будівництва у кількості 0,001328 т; позиція 49 - Дрантя у кількості 4,3828 кг; позиція 56 - Толь з крупнозернистою посилкою гідроізоляційна, марка ТГ-350 у кількості 5,0268 кв.м; позиція 60 -Прокладки ущільнювальні гумові у кількості 16,968 м; позиція 85 - Вода у кількості 0,04562 куб.м; позиція 87 - Ксилол нафтовий, марка А у кількості 0016436 т; позиція 90 - Паста антисептична у кількості 0,00129556 т.
Щодо розбіжностей в позиціях 62 та 91 Технічного завдання та локального кошторису учасника, суд зазначає, що відповідно до підпункту 1.3.2. пункту 1.3 Розділу З ТД до формальних (несуттєвих) помилок належать помилки, зроблені учасником процедури закупівлі під час оформлення тексту документа/унесення інформації в окремі поля електронної форми тендерної пропозиції (у тому числі комп`ютерна коректура, заміна літери (літер) та/або цифри (цифр), переставлення літер (цифр) місцями, пропуск літер (цифр), повторення слів, немає пропуску між словами, заокруглення числа), що не впливає на ціну тендерної пропозиції учасника процедури закупівлі та не призводить до її спотворення та/або не стосується характеристики предмета закупівлі, кваліфікаційних критеріїв до учасника процедури закупівлі.
Враховуючи, що виявлені помилки не впливають на ціну тендерної пропозиції, не призводять до її спотворення, в локальних кошторисах відомості про обсяги гвинтів ЕRDМ 4,8x50 та цегли керамічної одинарної повнотілої, розміри 250x120x65 мм, марка М100 обсяги використання даних матеріалів вказані вірні, під час виконання Договору в актах приймання виконаних будівельних робіт та довідках про вартість виконаних робіт та витрати відображено вірні одиниці обміру використаних матеріалів та вірні обсяги виконаних робіт, дана помилка жодним чином не впливає на склад тендерної пропозиції учасника, а отже є несуттєвою (формальною) в розумінні підпункту 1.3.2. пункту 1.3 Розділу 3 тендерної документації.
Щодо не включення ФОП ОСОБА_1 матеріалів, які містились в Технічному завданні (додаток №4 до тендерної документації), судом встановлено, що відповідно до п. 11 Додатку №4 до тендерної документації з огляду на об`єми робіт, задля коректного розуміння потенційними учасниками обсягів робіт та ситуації на об`єкті, останні, до подання пропозиції, повинні здійснити обстеження фактичного стану об`єкта та ознайомитися з наявними матеріалами. Для підтвердження в складі тендерної пропозиції надається акт про обстеження та ознайомлення який має бути підписаний учасником та замовником. В документі має бути засвідчено, що учасник обстежив об`єкт.
На виконання вимог п. 11 Додатку №4 до тендерної документації в складі тендерної пропозиції учасника міститься файл «Акт обстеження», відповідно до змісту якого ФОП ОСОБА_1 перед складанням тендерної пропозиції провела огляд об`єкта будівництва та зобов`язалась при формуванні тендерної пропозиції враховувати фактичні обсяги робіт та ситуацію на об`єкті.
При цьому, при формуванні Технічного завдання замовник керувався робочим проектом та зведеним кошторисним розрахунком вартості будівництва (інвесторська кошторисна документація) розробленим ТОВ «Проектбудвишукування», який отримав експертний звіт (позитивний) №11/2389- 12/23 від 11.12.2023 року.
Відповідно до п. 1.2. Розділу І Настанови №218 інвесторська кошторисна документація - сукупність кошторисів, кошторисних розрахунків, відомостей кошторисної вартості пускових комплексів, зведених кошторисних розрахунків вартості об`єкта будівництва або його черг, зведень витрат, пояснювальних записок та відомостей ресурсів, складених на стадії розроблення проектної документації.
Відповідно до п. 2.5. Розділу II Настанови №281 вартість будівництва визначається:
1)на стадії проектування - у складі інвесторської кошторисної документації;
2)на стадії визначення ціни пропозиції учасника процедури закупівель (договірної ціни, яка може встановлюватися твердою або приблизною (динамічною));
3)на стадії проведення взаєморозрахунків - шляхом уточнення окремих вартісних показників, визначених на попередніх стадіях, залежно від виду договірної ціни в порядку, обумовленому в договорі.
Відповідно до п. 3.1. Розділу III Настанови №281 кошторисна вартість об`єкта будівництва, що визначається у складі інвесторської кошторисної документації, використовується для планування капітальних вкладень, фінансування будівництва, проведення процедури закупівлі.
Натомість, відповідно до п. 5.1. Розділу V Настанови №281 ціна пропозиції учасника процедури закупівлі (договірна ціна) розраховується на підставі нормативної потреби в трудових і матеріально-технічних ресурсах, необхідних для здійснення проектних рішень по об`єкту будівництва, та поточних цін на них або з використанням укрупнених показників вартості робіт, обсяги та види яких передбачені затвердженою проектною документацією.
Таким чином, суд зазначає, що відповідно до змісту Настанови №281 вартість будівництва може відрізнятись на кожному з етапі реалізації закупівлі, зокрема, учасник зобов`язаний формувати свою цінову пропозицію з обсягу реальної потреби в трудових і матеріально-технічних ресурсах.
Крім того, оскаржуваний висновок не містить посилань не невідповідність обсягів виконання робіт, викладених в Технічному завданні та Тендерній пропозиції Учасника.
Враховуючи, що учасник при формуванні тендерної пропозиції проводив огляд об`єкта будівництва, положення Настанови №281 встановлюють обов`язок для учасника при формуванні договірної ціни враховувати реальні потреби в матеріально-технічних ресурсах, не використання при формуванні цінової пропозиції учасника матеріалів, які містились в Технічному завданні, не може слугувати доказом порушення підпункту 2 пункту 44 Особливостей, а, отже, доводи відповідача щодо порушення Замовником підпункту 2 пункту 44 Особливостей є протиправними.
Судом встановлено, що відповідно до розділу 2 оскаржуваного висновку Східним офісом Держаудитслужби за результатами розгляду питання щодо відповідності умов Договору умовам тендерної пропозиції переможця процедури закупівлі встановлено порушення пункту 18, підпункту 2 пункту 21 Особливостей.
Так, відповідно до висновку встановлено, що вартість прямих та загальновиробничих витрат Договірної ціни, що є Додатком №1 до вказаного договору не відповідає вартості прямих та загальновиробничих витрат Договірної ціни, яка міститься в документах тендерної пропозиції вказаного учасника.
При цьому, договірна ціна в цілому не змінились і складає 6394,53690 тис. гривень.
Відповідно до п.п. 6.3 - 6.4 п.6 Розділу 3 тендерної документації учасники процедури закупівлі повинні надати в складі тендерної пропозиції документи, які підтверджують відповідність тендерної пропозиції учасника технічним, якісним, кількісним та іншим вимогам до предмета закупівлі, встановленим замовником.
Документальне підтвердження відповідності робіт тендерної документації включає в себе:
-договірну ціну;
-локальні кошториси (мають бути складені відповідно до технічного завдання з урахуванням будівельного технологічного процесу);
-підтверджуючі розрахунки за статтями витрат договірної ціни відповідно до кошторисних норм України «Настанова з визначення вартості будівництва», затверджених наказом Мінрегіону від 01.11.2021 №281;
-проект графіку виконання робіт, складеного в розрізі розділів локальних кошторисів. Під час укладання договору графік може бути відкоригований щодо проміжних робіт. Кінцевий строк надання послуг може змінюватися виключно у випадках, передбачених Законом.
-надання сертифікату «Системи управління якістю. Вимоги» ДСТУ ЕN ISO 9001: 2018 (ЕN ISO 9001: 2015, IDT);
- надати Розрахунки (файл з розширенням «.pdf»), підписані учасником з проставлянням печатки (за наявності), та затверджені сертифікованим інженером-проектувальником у частині кошторисної документації та інженером-консультантом (будівництво). Розрахунки повинні містити підпис і печатку інженера-проектувальника у частині кошторисної документації та інженера- консультанта (будівництво). У складі пропозиції Учасник повен надати скановані копії діючих сертифікатів інженера-проектувальника у частині кошторисної документації та інженера- консультанта (будівництво), які повинні бути завірені підписом та печаткою власника сертифікату та уповноваженою особою Учасника;
-додатково Розрахунки мають бути подані учасником в складі тендерної пропозиції шляхом завантаження в систему у вигляді окремого електронного файлу у форматі Місrosoft (Word/ Ехсеle) та додатково в програмному комплексі АВК або іншому програмному комплексі, який взаємодіє з ним в частині передачі кошторисної документації та розрахунків договірної ціни$
-на підтвердження відповідності тендерної пропозиції вимогам технічного завдання учасник також надає скан-копію ліцензії програмного комплексу «АВК-5» (або аналогічного), що підтверджує право використання цього програмного комплексу учасником або виконавцем розрахунків.
-документи та вимоги згідно Додатку 4 до Тендерної документації.
Судом встанволено, що учасником в складі тендерної пропозиції було надано Договірну ціну на суму 6 394 536,90 грн. без ПДВ, що не заперечується відповідачем.
При аналізі умов укладеного Договору визначено, що договірна ціна складає 6394536,90 грн., що також не заперечується відповідачем.
Відповідно до відомостей, викладених в Додатку 5 тендерної документації не суттєві вимоги до проекту договору не є остаточними і вичерпними, і можуть бути доповнені і скориговані Замовником під час укладання договору з Учасником-переможцем закупівлі, крім істотних умов договору.
Відповідно до п. 19 Особливостей істотні умови договору про закупівлю, укладеного відповідно до пунктів 10 і 13 (крім підпунктів 13 та 15 пункту 13) цих особливостей, не можуть змінюватися після його підписання до виконання зобов`язань сторонами в повному обсязі, крім випадків:
1)зменшення обсягів закупівлі, зокрема з урахуванням фактичного обсягу видатків замовника;
2)погодження зміни ціни за одиницю товару в договорі про закупівлю у разі коливання ціни такого товару на ринку, що відбулося з моменту укладення договору про закупівлю або останнього внесення змін до договору про закупівлю в частині зміни ціни за одиницю товару. Зміна ціни за одиницю товару здійснюється пропорційно коливанню ціни такого товару на ринку (відсоток збільшення ціни за одиницю товару не може перевищувати відсоток коливання (збільшення) ціни такого товару на ринку) за умови документального підтвердження такого коливання та не повинна призвести до збільшення суми, визначеної в договорі про закупівлю на момент його укладення;
3)покращення якості предмета закупівлі за умови, що таке покращення не призведе до збільшення суми, визначеної в договорі про закупівлю;
4)продовження строку дії договору про закупівлю та/або строку виконання зобов`язань щодо передачі товару, виконання робіт, надання послуг у разі виникнення документально підтверджених об`єктивних обставин, що спричинили таке продовження, у тому числі обставин непереборної сили, затримки фінансування витрат замовника, за умови, що такі зміни не призведуть до збільшення суми, визначеної в договорі про закупівлю;
5)погодження зміни ціни в договорі про закупівлю в бік зменшення (без зміни кількості (обсягу) та якості товарів, робіт і послуг);
6)зміни ціни в договорі про закупівлю у зв`язку з зміною ставок податків і зборів та/або зміною умов щодо надання пільг з оподаткування - пропорційно до зміни таких ставок та/або пільг з оподаткування, а також у зв`язку із зміною системи оподаткування пропорційно до зміни податкового навантаження внаслідок зміни системи оподаткування;
7)зміни встановленого згідно із законодавством органами державної статистики індексу споживчих цін, зміни курсу іноземної валюти, зміни біржових котирувань або показників Platts, АRGUS, регульованих цін (тарифів), нормативів, середньозважених цін на електроенергію на ринку на добу наперед, що застосовуються в договорі про закупівлю, у разі встановлення в договорі про закупівлю порядку зміни ціни;
8)зміни умов у зв`язку із застосуванням положень частини шостої статті 41 Закону;
9)зменшення обсягів закупівлі та/або ціни згідно з договорами про закупівлю робіт з будівництва об`єктів нерухомого майна відповідно до постанови Кабінету Міністрів України від 25 квітня 2023 р. № 382 Про реалізацію експериментального проекту щодо відновлення населених пунктів, які постраждали внаслідок збройної агресії Російської Федерації (Офіційний вісник України, 2023 р., № 46, ст. 2466), якщо розроблення проектної документації покладено на підрядника, після проведення експертизи та затвердження проектної документації в установленому законодавством порядку.
Таким чином, положеннями чинного законодавства України встановлено чітку процедуру та підстави для внесення змін саме до істотних умов договору про закупівлю.
Відповідно до ст. 638 ЦК України договір є укладеним, якщо сторони досягли згоди з усіх істотних умов договору.
Істотними умовами договору є умови про предмет договору, умови, що визначені законом як істотні або є необхідними для договорів даного виду, а також усі ті умови, щодо яких за заявою хоча б однієї із сторін має бути досягнуто згоди.
Відповідно до ч. 3 ст. 180 ГК України при укладенні господарського договору сторони зобов`язані у будь-якому разі погодити предмет, ціну та строк дії договору.
Таким чином, істотними умовами договору є предмет, ціна та його строк дії.
Відповідно до умов укладеного між замовником та переможцем договору його невід`ємними частинами є зокрема договірна ціна (додаток 1).
Враховуючи, що ціна тендерної пропозиції залишилась незмінною, коригування розміру непрямих витрат не є зміною суттєвих умов договору, а, отже, можуть бути доповнені і скориговані замовником під час укладання договору з учасником-переможцем закупівлі, що підтверджується умовами тендерної документації замовника.
Таким чином, суд доходить висновку, що доводи відповідача про порушення Замовником пункту 18, підпункту 2 пункту 21 Особливостей, є протиправними.
Щодо вимоги Держаудитслужби стосовно розірвання договору, укладеного за результатом процедури, колегія суддів зазначає наступне.
Згідно п. 5 частини сьомої статті 8 ЗУ "Про публічні закупівлі" у висновку обов`язково зазначаються зобов`язання щодо усунення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель.
Так, як слідує з оскаржуваного висновку, відповідач у пункті 3 зобов`язав позивача вжити заходи щодо усунення виявлених порушень у встановленому законодавством порядку, зокрема, шляхом припинення зобов`язань за договором з дотриманням положень Господарського та Цивільного кодексу України та протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення висновку оприлюднити через електронну систему закупівель інформацію та документи, що свідчать про усунення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, викладених у висновку, або аргументовані заперечення до висновку, або інформацію про причини неможливості усунення. Тобто, відповідач вимагає від позивача розірвання вказаного договору.
Згідно з п.6 статті 1 Закону України "Про публічні закупівлі" договір про закупівлю - господарський договір, що укладається між замовником і учасником за результатами проведення процедури закупівлі/спрощеної закупівлі та передбачає платне надання послуг, виконання робіт або придбання товару.
Відповідно до частини першої статті 41 Закону України "Про публічні закупівлі" договір про закупівлю укладається відповідно до норм Цивільного та Господарського кодексів України з урахуванням особливостей, визначених цим Законом.
Статтею 651 ЦК України передбачено, що зміна або розірвання договору допускається лише за згодою сторін, якщо інше не встановлено договором або законом. Договір може бути змінено або розірвано за рішенням суду на вимогу однієї із сторін у разі істотного порушення договору другою стороною та в інших випадках, встановлених договором або законом. Істотним є таке порушення стороною договору, коли внаслідок завданої цим шкоди друга сторона значною мірою позбавляється того, на що вона розраховувала при укладенні договору. У разі односторонньої відмови від договору у повному обсязі або частково, якщо право на таку відмову встановлено договором або законом, договір є відповідно розірваним або зміненим.
Згідно із частиною першою та частиною четвертою статті 188 Господарського кодексу України зміна та розірвання господарських договорів в односторонньому порядку не допускаються, якщо інше не передбачено законом або договором. У разі якщо сторони не досягли згоди щодо зміни (розірвання) договору або у разі неодержання відповіді у встановлений строк з урахуванням часу поштового обігу, заінтересована сторона має право передати спір на вирішення суду.
Спеціальним Законом № 2939-XII визначено, що органу державного фінансового контролю надається право порушувати перед відповідними державними органами питання про визнання недійсними договорів, укладених із порушенням законодавства, у судовому порядку стягувати у дохід держави кошти, отримані підконтрольними установами за незаконними договорами. Проте, вказаний нормативно-правовий акт не наділяє Держаудитслужбу повноваженнями щодо встановлення такого способу усунення порушень, як зобов`язання суб`єкта господарювання вживати заходів для припинення господарських правовідносин, розірвати договори, тощо. Держаудитслужба має право порушувати перед відповідними державними органами питання про визнання недійсними договорів.
Наразі, в оскаржуваному висновку відсутні посилання на передбачені чинним законодавством підстави для розірвання договорів, укладених з переможцем проведеного тендеру на закупівлю.
Також, колегія суддів враховує, що визнання нікчемності укладеного договору про закупівлю визначено ст. 43 Закону України "Про публічні закупівлі", яка передбачає визнання договору нікчемним у разі: 1) якщо замовник уклав договір про закупівлю до/без проведення процедури закупівлі / спрощеної закупівлі згідно з вимогами цього Закону; 2) укладення договору з порушенням вимог частини четвертої статті 41 цього Закону; 3) укладення договору в період оскарження процедури закупівлі відповідно до статті 18 цього Закону; 4) укладення договору з порушенням строків, передбачених частинами п`ятою і шостою статті 33 та частиною сьомою статті 40 цього Закону, крім випадків зупинення перебігу строків у зв`язку з розглядом скарги органом оскарження відповідно до статті 18 цього Закону.
Відповідно до статті 202 Господарського кодексу України господарське зобов`язання припиняється: виконанням, проведеним належним чином; зарахуванням зустрічної однорідної вимоги або страхового зобов`язання; у разі поєднання управненої та зобов`язаної сторін в одній особі; за згодою сторін; через неможливість виконання та в інших випадках, передбачених цим Кодексом або іншими законами. Господарське зобов`язання припиняється також у разі його розірвання або визнання недійсним за рішенням суду. До відносин щодо припинення господарських зобов`язань застосовуються відповідні положення Цивільного кодексу України з урахуванням особливостей, передбачених цим Кодексом.
Відповідачем не доведено існування обставин, за настання яких згідно із частиною четвертою статті 41 та статті 43 Закону № 922 договір про закупівлю може бути визнаний недійсним/нікчемним.
Верховний Суд в постановах від 21.10.2021 року у справі № 640/17797/20, від 30.11.2021 року у справі № 420/5590/19, від 04.05.2023 року у справі № 160/5890/22 висловлював правову позицію, згідно з якою можливість усунення виявлених порушень прямо залежить від чіткого визначення суб`єктом владних повноважень конкретного заходу (варіанта поведінки), якого слід вжити уповноваженій особі замовника для усунення порушень. Тобто нечітке формулювання вимог щодо заходів, яких має вжити позивач є підставою для скасування висновку Держаудитслужби.
Крім того, усунення виявлених під час проведення моніторингу закупівлі порушень у запропонований в оскаржуваному висновку спосіб призведе до порушення прав та інтересів сторін укладеного договору та матиме негативні наслідки, що є непропорційним у співвідношенні з виявленими недоліками та визначеним порушенням.
При цьому, колегія суддів враховує те, що навіть при умові, що в процесі публічної закупівлі було допущено певні технічні помилки, однак первинними документами підтверджується наявність необхідного обладнання та інструментів, а спірні роботи вже виконаними, то вимога про розірвання договору є цілком та повністю не припустимою та протиправною на даному етапі виконання зобов`язань.
Відтак, апеляційний суд дійшов висновку, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального та процесуального права, а викладені в апеляційній скарзі доводи висновків суду першої інстанції не спростовують, а зводяться до переоцінки доказів та незгоди з ними тому підстави для задоволення апеляційної скарги та скасування рішення суду відсутні.
Згідно частини першої статті 316 Кодексу адміністративного судочинства України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.
Оскільки дана справа розглянута судом апеляційної інстанції у відповідності до вимог частини першої статті 310 Кодексу адміністративного судочинства України за правилами спрощеного провадження та не відноситься до справ, передбачених частиною четвертою статті 257 Кодексу адміністративного судочинства України, судове рішення апеляційної інстанції не підлягає касаційному оскарженню.
Керуючись статтями 12, 77, 243, 250, 308, 311, 315, 316, 321, 322, 325, 328 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Східного офісу Держаудитслужби на рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 08.05.2025 в адміністративній справі №160/8018/25 - залишити без задоволення.
Рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 08.05.2025 в адміністративній справі №160/8018/25 - залишити без змін.
Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дати її прийняття та не може бути оскаржена в касаційному порядку, крім випадків, передбачених пунктом 2 частини 5 статті 328 КАС України.

Головуючий - суддя С.В. Білак 

суддя С.В. Чабаненко 

суддя І.В. Юрко