Справа № 750/5512/26 
Провадження № 3/750/1816/26 

П О С Т А Н О В А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

04 червня 2026 року        м. Чернігів

Суддя Деснянського районного суду м. Чернігова Рахманкулова І.П., розглянувши матеріали, що надійшли від УПП в Чернігівській області Департаменту патрульної поліції про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , мешканку АДРЕСА_1 , 
за ст. 173 КУпАП, -

В С Т А Н О В И Л А :

До Деснянського районного суду м. Чернігова з Управління патрульної поліції в Чернігівській області надійшов протокол з доданими до нього матеріалами стосовно  ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 про притягнення її до адміністративної відповідальності за ст.173 КУпАП
Згідно з протоколом серії ВАД № 846486 від 06.05.2026 в цей день о 12 год. 18 хв. гр. ОСОБА_1 , знаходячись за адресою: м. Чернігів, вул. П`ятницька, 13 біля салону краси «Visage studio "Panna mloda», виражалася нецензурною лайкою та показала середній палець в сторону гр. ОСОБА_2 , чим порушила громадський порядок та спокій громадян.
У графі пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, ОСОБА_1 зазначила, що пояснення надасть у суді.
До протоколу надано пояснення потерпілої ОСОБА_2 , яка повідомила, що 06.05.2026 о 10 год. 50 хв. до неї в салон, який знаходиться за адресою: АДРЕСА_2 , прийшла невідома особа і повідомила, що поставила біля салону своє авто і викликала поліцію, чим спровокувала конфліктну ситуацію. В присутності свідків принижувала її людську гідність, обзивала нецензурно та показувала нецензурні фігури руками. Машину поставила на зелену зону біля будинку по вул. П`ятницькій, 13, де всі мешканці просили, щоб відновити зелену зону. Особа сказала, що робила це навмисно і навмисно принижувала, насміхалася і цим принижувала її людську гідність.
ОСОБА_1 з`явилася у судове засідання та пояснила, що жодним чином не порушувала громадський порядок та не виражалася нецензурною лайкою, а навпаки потерпіла напала на неї з претензіями, що вона не в установленому місці припарковала машину та викликала поліцію з цього приводу. При цьому, поліцейські не встановили в її діях правопорушення та пояснили ОСОБА_2 , що в тому місці паркування машини не заборонено, бо то є прибудинкова територія.
Відповідно до ст. 280 КУпАП, орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.
Відповідно до ст. 251 КУпАП, доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі, чи засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі або в режимі фотозйомки (відеозапису), які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху та паркування транспортних засобів, актом огляду та тимчасового затримання транспортного засобу, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.
Згідно ст. 7 КУпАП провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.
Відповідно до ст.ст. 252, 280 КУпАП при розгляді справи про адміністративне правопорушення суд має повно, всебічно та об`єктивно дослідити всі обставини справи в їх сукупності та з`ясувати, чи було скоєно адміністративне правопорушення, чи винна особа у його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.
Відповідно до диспозиції в ст. 173 КУпАП визначається, що дрібне хуліганство, тобто нецензурна лайка в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян є адміністративним правопорушенням.
Безпосереднім об`єктом охорони за ст. 173 КУпАП є громадський порядок.
Громадський порядок - це обумовлена потребами суспільства система врегульованих правовими та іншими соціальними нормами система відносин, що складаються у громадських місцях в процесі спілкування людей, і яка має на меті забезпечення спокійної обстановки суспільного життя, нормальних умов для праці і відпочинку людей, для діяльності державних органів, а також підприємств, установ та організацій.
Відповідно до ст. 173 КУпАП передбачена відповідальність за дрібне хуліганство, тобто нецензурна лайка в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.
Об`єктивна сторона дрібного хуліганства полягає у нецензурній лайці в громадських місцях, образливому ставленні до громадян та інших діях, що порушують громадський порядок і спокій громадян.
Суб`єктивна сторона дрібного хуліганства полягає у неповазі до суспільства, у прагненні показати свою зневагу до існуючих правил і норм поведінки в суспільстві, самоутвердитися за рахунок приниження інших осіб, протиставити себе іншим громадянам, суспільству, державі. Умисний прояв винним явної неповаги до оточуючих головний момент, що визначає зміст і сенс поведінки хулігана.
При цьому дрібне хуліганство характеризується умислом, тобто особа, яка вчиняє таке правопорушення, усвідомлює, що своїми діями порушує громадський порядок і спокій громадян, та бажає чи свідомо припускає прояв неповаги до суспільства.
Те, що місцем конфлікту є громадське місце, не є самостійною і достатньою підставою для кваліфікації дій ОСОБА_1 , як хуліганських.
З оглянутого в судовому засіданні відеозапису подій, що мали місце 06.05.2026 о 12 год. 18 хв. не зафіксовано факту виражання нецензурною лайкою чи демонстрації середнього пальця саме в цей час на адресу потерпілої. Відеозаписом зафіксовано конфліктну ситуацію щодо паркування ОСОБА_1 автомобіля біля багатоквартирного будинку, в якому ОСОБА_2 , як вона пояснила поліції, має нежитлове приміщення, а тому вона займається благоустроєм цієї ділянки та проти того, щоб там паркували автомобілі. Працівники поліції пояснювали ОСОБА_2 , що паркування в тому місці не заборонено, з чим остання не погоджувалася та дорікала поліцейським, що вони захищають тих, хто порушує правила благоустрою. При цьому, ОСОБА_2 вказувала на предмети одягу та взуття ОСОБА_3 та знімала її на власний телефон. ОСОБА_3 під час цього конфлікту переважно мовчала, що чітко видно з матеріалів відеофіксації.
Тобто зміст відео, не містить відомостей про вчинення ОСОБА_1 протиправних дій, які б свідчили про вчинення правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП.
Інших доказів суду не надано.
Суддя наголошує, що не має права самостійно відшукувати докази винуватості особи у вчиненні правопорушення. Адже діючи таким чином, суд неминуче перебиратиме на себе функції обвинувача, позбавляючись статусу незалежного органу правосуддя, що є порушенням ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (далі Конвенція).
Так, ч.1 ст.6 Конвенції передбачає, що «кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який … встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення». Відповідно до ч.2 ст.6 Конвенції «кожен, кого обвинувачено у вчиненні кримінального правопорушення, вважається невинуватим доти, доки його вину не буде доведено в законному порядку». А згідно з положеннями ч.3 ст.6 Конвенції кожний обвинувачений у вчиненні кримінального правопорушення має щонайменше такі права: мати час і можливості, необхідні для підготовки свого захисту; захищати себе особисто чи використовувати юридичну допомогу захисника, вибраного на власний розсуд, або за браком достатніх коштів для оплати юридичної допомоги захисника одержувати таку допомогу безоплатно, коли цього вимагають інтереси правосуддя, тощо.
Відповідно до ст.19 Закону України «Про міжнародні договори України», ст.17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» стала практика Європейського суду з прав людини є частиною національного законодавства та обов`язкова до застосування судами як джерело права.
Європейський суд з прав людини у своїх рішеннях зазначав, що допустимість доказів є прерогативою національного права і, за загальним правилом, саме національні суди повноважені оцінювати надані їм докази (п.34 рішення у справі «Тейксейра де Кастор проти Португалії» від 09.06.1998 року, п.54 рішення у справі «Шабельника проти України» від 19.02.2009 року), а порядок збирання доказів, передбачений національним правом, має відповідати основним правам, визнаним Конвенцією про захист прав і основоположних свобод.
Згідно з КУпАП ніхто не може бути підданий заходу впливу у зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом, а провадження у справах про адміністративні правопорушення, у тому числі й віднесених до компетенції органів внутрішніх справ, здійснюється на основі додержання принципу законності (ч. 1,2 ст.7); завданнями провадження у справах про адміністративні правопорушення є, зокрема, своєчасне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом (ст.245).
Діяння тільки тоді визнається адміністративним правопорушенням, коли воно містить всі ознаки його складу, відсутність хоча б однієї з них означає відсутність складу взагалі.
В даному випадку, відсутні такі суб`єктивні ознаки, як мотив і умисел, спрямовані на порушення громадського порядку, які є основними критеріями, що і відрізняють дрібне хуліганство від суміжних правопорушень.
Також, неможливо встановити, чиї дії були першопричиною конфлікту.
За таких обставин, сам лише факт наявності між учасниками справи конфліктної ситуації, не може свідчити про вчинення дрібного хуліганства, в розумінні вимог ст. 173 КУпАП.
Згідно з п.1 ст.247 КУпАП розпочате провадження в справі про адміністративне правопорушення підлягає закриттю у разі відсутності події і складу адміністративного правопорушення.
На підставі викладеного, всебічно, повно та об`єктивно дослідивши всі обставини справи, як це передбачено ст. 245 КУпАП, суд приходить до висновку про необхідність закриття провадження у справі на підставі п.1 ст. 247 КУпАП у зв`язку із відсутністю події і складу адміністративного правопорушення.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст.173, 247, 254, 256, 279, 283 КУпАП, -

П О С Т А Н О В И Л А:

провадження по справі стосовно ОСОБА_1 про притягнення до адміністративної відповідальності за ст.173 КпАП України - закрити за відсутністю в її діях складу правопорушення.
Постанова може бути оскаржена протягом десяти днів з дня її винесення до Чернігівського апеляційного суду через Деснянський районний суд м. Чернігова.
Постанова набирає законної сили після закінчення строку оскарження цієї постанови.

Суддя: