ДНІПРОВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Провадження № 22-ц/803/3192/26 Справа № 195/1488/23 	  	Головуючий у першій інстанції: Омеко М. В. Суддя-доповідач: Красвітна  Т. П.	

ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

13 травня 2026 року Дніпровський апеляційний суд у складі колегії суддів: 
головуючого –    Красвітної Т.П., 
суддів:     Агєєва О.В., Гапонова А.В.,
за участю секретаря   Марченко С.Ю., 
розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Дніпро цивільну справу за апеляційною скаргою ОСОБА_1 ? на рішення Томаківського районного суду Дніпропетровської області у складі судді Омеко М.В. від 14 листопада 2025 року по справі за позовом Державного агентство меліорації? та рибного господарства України, в особі Управління державного агентства меліорації та рибного господарства у Дніпропетровській області, до ОСОБА_1 , третя особа - Мирівська сільська рада Нікопольського району Дніпропетровської області, про відшкодування матеріальних збитків, завданих адміністративним правопорушенням,– 

ВСТАНОВИВ:

У вересні 2023 року Державне агентство меліорації? та рибного господарства України звернулось до суду з даним позовом, посилаючись на те, що 20.05.2023 року при виконанні своїх службових обов`язків, головним державним інспектором Управління Тверденком Іваном Сергійовичем було викрито грубе порушення Правил любительського та спортивного рибальства, скоєне громадянином України, ОСОБА_1 , яке мало ознаки адміністративного правопорушення. Матеріали про скоєння ОСОБА_1 адміністративного правопорушення передбаченого частиною 4 ст. 85 КУпАП, направлені до розгляду Томаківським районним судом Дніпропетровської області. Томаківським районним судом Дніпропетровської області 05.07.2023 року в справі №195/985/23 (провадження №3/195/423/23) ОСОБА_1 визнано винуватим у скоєні адміністративного правопорушення, передбаченого частиною статтею 85 Кодексу України про адміністративні правопорушення. Постанова №195/985/23 від 05.07.2023 Томаківського районного суду Дніпропетровської області набрала законної сили 06.08.2023 року, і на момент звернення з даним позовом ОСОБА_1 не оскаржувалась. Протоколом від 20.05.2023 №049353 про адміністративне правопорушення?зафіксовано, що громадянин ОСОБА_1 , маючи умисел, спрямований на незаконне зайняття рибним промислом, з корисних мотивів, не маючи передбаченого законом дозволу, в заборонений нерестовий період заздалегідь підготовленими забороненими знаряддями лову – сітками жилковими в кількості 4 (чотири) одиниці загальною довжиною 200 метрів, з гумового човна здійснювали незаконне добування живих водних біоресурсів - риби у ставку села Мирове Нікопольського району Мирівська територіальна громада. ОСОБА_1 своїми діями порушив вимоги статті 63 Закону України «Про тваринний світ» від 13.12.2001 року №2894-III, підпункт пп.1 п.1 розділ IV «Правил любительського і спортивного рибальства», затверджених Наказом Міністерством аграрної політики та продовольства України 19.09.2022 №700 зареєстровано в Міністерстві юстиції України 16 листопада 2022 р. за №1412/38748, чинними на час правопорушення (далі - Правила), згідно яких, забороняється добування (вилов) знаряддями, зокрема, сітками та пастками усіх типів та конструкцій, а також іншими сітковими знаряддями добування (вилову), за винятком раколовок конструкції «хапка», підсак та ручних драг, встановлених цими Правилами розмірів. Внаслідок протиправних дій ОСОБА_1 , спричинено майнову шкоду рибному господарству держави на суму 91 205,00 грн, що підтверджується розрахунком збитків до протоколу про адміністративне правопорушення №049353 від 20.05.2023, постановою Томаківського районного суду Дніпропетровської області від 05.07.2023 року в справі №195/985/23. Протиправні дії ОСОБА_1 з незаконного добування водних біоресурсів призвело до втрати потомства, а також екологічно цінних видів незаконно добутих живих водних біоресурсів, вилов яких впливає на поширення даного виду до конкретного водоймища, та заподіяв державі, в особі Управління Державного агентства меліорації та рибного господарства у Дніпропетровській області шкоду на загальну суму 91 205 (дев`яносто одна тисяча двісті п`ять) гривень 00 копійок, а саме: карась сріблястий в кількості 53 штук та сазан 2 одиниці на загальну суму 91205,00 грн. Розрахунок розміру майнової шкоди здійснено головним державним інспектором відділу охорони водних біоресурсів «Дніпропетровський рибоохоронний патруль» Тверденком С.І., згідно такс, затверджених Постановою кабінету Міністрів України від 21.11.2011 №1209 в редакції Постанови КМУ від 06.10.2021 №1039 «Про затвердження такс для обчислення розміру відшкодування шкоди, заподіяної внаслідок незаконного добування (збирання) або знищення цінних видів водних біоресурсів». Шкода в розмірі 91205,00 грн., заподіяна незаконним виловом живих біоресурсів, підлягає стягненню з ОСОБА_1 у повному обсязі на рахунок спеціального фонду місцевого бюджету. Тому позивач просив стягнути з відповідача матеріальні збитки заподіяну державі незаконним виловом водних біоресурсів внаслідок вчинення адміністративного правопорушення у сфері охорони навколишнього природного середовища у розмірі 91205,00 грн. Грошове стягнення за шкоду, заподіяну порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища внаслідок адміністративного правопорушення просить стягнути на користь Мирівська/с-ще Мирове територіальної громади.
Рішенням Томаківського районного суду Дніпропетровської області від 14 листопада 2025 року позов??Державного агентства меліорації?та рибного господарства України до ОСОБА_1 ? про відшкодування матеріальних збитків, завданих адміністративним правопорушенням, - задоволено. Стягнуто з ОСОБА_1 матеріальні збитки заподіяні державі незаконним виловом водних біоресурсів внаслідок вчинення адміністративного правопорушення у сфері охорони навколишнього природного середовища у розмірі 91205 грн. 00 копійок на користь Мирівська/с-щеМирове територіальної громади. Стягнуто з ОСОБА_1 на користь Управління державного агентства з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм у Дніпропетровській області, витрати по сплаті судового збору у розмірі 2684,00 грн.
В апеляційній скарзі ОСОБА_1 , посилаючись на неповне з`ясування обставин, що мають значення для справи, недоведеність обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції визнав встановленими; невідповідність висновків, викладених у рішенні суду першої інстанції, обставинам справи; порушення норм процесуального права та неправильне застосування норм матеріального права, ставить питання про скасування оскаржуваного рішення та ухвалення нового про відмову в задоволенні позовних вимог.
Розглянувши матеріали справи, перевіривши законність та обґрунтованість рішення суду в межах доводів апеляційної скарги та заявлених позовних вимог, колегія не знаходить підстав для задоволення апеляційної скарги та скасування рішення місцевого суду, виходячи з наступного.
Встановлено судом та стверджується зібраними у справі доказами, що 20 травня 2023 року при виконанні своїх службових обов`язків, головним державним інспектором Управління Тверденко Іваном Сергійовичем було викрито грубе порушення Правил любительського та спортивного рибальства, скоєне громадянином України, ОСОБА_1 , яке мало ознаки адміністративного правопорушення.
Відповідно до протоколу про адміністративне правопорушення №049353 від 20.05.2023, громадянин ОСОБА_1 , маючи умисел, спрямований на незаконне зайняття рибним промислом, з корисних мотивів, не маючи передбаченого законом дозволу, в заборонений нерестовий період заздалегідь підготовленими забороненими знаряддями лову – сітками жилковими в кількості 4 (чотири) одиниці загальною довжиною 200 метрів, з гумового човна здійснювали незаконне добування живих водних біоресурсів - риби у ставку села Мирове Нікопольського району Мирівська територіальна громада.
ОСОБА_1 своїми діями порушив вимоги статті 63 Закону України «Про тваринний світ» від 13.12.2001 року №2894-III, підпункт пп.1 п.1 розділ IV «Правил любительського і спортивного рибальства», затверджених Наказом Міністерством аграрної політики та продовольства України 19.09.2022 № 700 зареєстровано в Міністерстві юстиції України 16 листопада 2022 р.за № 1412/38748, чинними на час правопорушення (далі - Правила), згідно яких, забороняється добування (вилов) знаряддями, зокрема, сітками та пастками усіх типів та конструкцій, а також іншими сітковими знаряддями добування (вилову), за винятком раколовок конструкції «хапка», підсак та ручних драг, встановлених цими Правилами розмірів (а.с. 11 т.1).
Постановою Томаківського районного суду Дніпропетровської області від 05 липня 2023 року в справі №195/985/23 (провадження №3/195/423/23) ОСОБА_1 визнано винуватим у скоєні адміністративного правопорушення, передбаченого частиною статтею 85 Кодексу України про адміністративні правопорушення. Накладено на громадянина ОСОБА_1 адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі 20 (двадцяти ) неоподаткованих мінімумів доходів громадян, тобто в сумі 340 /триста сорок / гривень 00 копійок в дохід держави. Вилучено заборонене знаряддя лову, а саме: гумовий човен «STORM»-ST-220 (довж.2,2 м шириною 1,3 м висота борту 0,34 м), сітки жилкові 4 одиниці, ОЗК штани 1 одиниця, яке передане на зберігання до ВП № 3 Нікопольського РУП, адреса: Дніпропетровська область, Нікопольський район, смт. Томаківка, вул. Казкова, буд. 3А, - конфіскувати. Вилучені водні біоресурси, а саме: карась сріблястий 53 одиниці вагою 13 кг, сазан 2 одиниці вагою 0,5 кг, - конфісковано. Вказана постанова набрала законної сили 06.08.2023 (а.с. 7-8 т.1).
Протиправні дії ОСОБА_1 з незаконного добування водних біоресурсів призвело до втрати потомства, а також екологічно цінних видів незаконно добутих живих водних біоресурсів, вилов яких впливає на поширення даного виду до конкретного водоймища, та заподіяв державі, в особі Управління Державного агентства меліорації та рибного господарства у Дніпропетровській області шкоду на загальну суму 9205,00 грн, а саме: карась сріблястий в кількості 53 штук та сазан 2 одиниці на загальну суму 91205,00 грн.
В матеріалах справи міститься розрахунок розміру майнової шкоди здійснено головним державним інспектором відділу охорони водних біоресурсів «Дніпропетровський рибоохоронний патруль» Тверденком С.І., згідно такс, затверджених Постановою кабінету Міністрів України від 21.11.2011 №1209 в редакції Постанови КМУ від 06.10.2021 №1039 «Про затвердження такс для обчислення розміру відшкодування шкоди, заподіяної внаслідок незаконного добування (збирання) або знищення цінних видів водних біоресурсів», на підставі якого ОСОБА_1 , спричинено майнову шкоду рибному господарству держави на суму 91205,00 грн (а.с. 12 т.1).
Місцевим судом були допитані свідки ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 .
Так, свідок ОСОБА_2 засвідчив суду, що він працює начальником СД відділення поліції №3 НРУП ГУНП в Дніпропетровській області. 20.05.2023 року до ВП №3 НРУП ГУНП в Дніпропетровській області надійшло повідомлення про те, що в с.Мирове Нікопольського району Дніпропетровської області, вул.Робоча, наряд поліції зупинив автомобіль ГАЗ під керуванням гр.-на ОСОБА_1 , та під час перевірки автомобіля, у багажнику виявили сітки жилкові в кількості 4 (чотири) одиниці з рибою. Виїздом слідчо-оперативної групи ВП №3 НРУП ГУНП в Дніпропетровській області на а/ш між с.Мирове та Новоукраїнки Нікопольського району Дніпропетровської області було виявлено зупинений автомобіль ГАЗ, поруч з яким знаходився гр.-н ОСОБА_1 , який пояснив, що у багажнику даного автомобіля знаходяться сітки з рибою та гумовий човен, за допомогою яких він виловив рибу неподалік у ставку. В ході огляду транспортного засобу, ОСОБА_1 дістав добровільно з багажника автомобіля знаряддя для ловлі риби в кількості 4 шт., гумовий надувний човен, весла в кількості 2-х шт., живі водні біоресурси, та інші власні речі. Після виявлення даного правопорушення, начальником СД відділення поліції №3 НРУП ГУНП в Дніпропетровській області, було викликано головного державного інспектора Управління Тверденка Івана Сергійовича, який склав по відношенню до ОСОБА_1 , протокол про адміністративне правопорушення?за частиною 4 статтею 85 Кодексу України про адміністративні правопорушення. Далі, сектором дізнання ВП №3 НРУП ГУНП в Дніпропетровській області розпочато досудове розслідування у кримінальному провадженні №12023046590000044, зареєстрованого в ЄРДР 20.05.2023 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.249 КК України. 27.06.2023 року начальником СД відділення поліції №3 НРУП ГУНП в Дніпропетровській області, було винесено постанову про закриття даного кримінального провадження, у зв`язку з відсутністю в діянні складу кримінального правопорушення.
Свідок ОСОБА_3 засвідчив суду, що гр.-н ОСОБА_1 є цивільним чоловіком його тітки ОСОБА_4 . У травні 2023 року вони з гр.-м ОСОБА_1 поїхали на ставок ловити рибу. Після того, як свідок закинув вудочку, на її гачок зачепилась сітка жилкова. Свідок витягнув сітку, в якій знаходилась риба. Гр.-н ОСОБА_1 наказував йому не чіпати сітку. Однак, свідок не послухав його, витягнув самостійно сітку та закинув її до багажника автомобіля, після чого, вони з ОСОБА_5 поїхали додому. Далі, під час руху, їх зупинили працівники поліції. Свідок втік, гр.-н ОСОБА_1 залишився. ОСОБА_1 не допомагав витягувати зі ставка сітку, свідок робив це самостійно. Провину ОСОБА_1 взяв на себе.
Свідок ОСОБА_4 засвідчила суду, що гр.-н ОСОБА_1 є її цивільним чоловіком. У травні 2023 року у них в гостях був її племінник ОСОБА_6 . Потім, її цивільний чоловік ОСОБА_7 , разом з племінником гр.-м ОСОБА_8 , взяли вудочки і поїхали на риболовлю. Через деякий час повернувся додому її племінник та повідомив, що їх з ОСОБА_5 зупинили працівники поліції, він втік, а ОСОБА_1 лишився. В другій половині дня гр.-н ОСОБА_7 повернувся додому без автомобіля, та повідомив своїй дружині, що їх зупинили працівники поліції, та під час обшуку автомобіля, виявили сітки з рибою. Кому належать сітки, вони не знають. ОСОБА_9 сітки, їй не відомо. З приводу вчиненого правопорушення додати нічого, оскільки її на місці вчинення не було.
Як свідка, за клопотанням представника відповідача ОСОБА_10 , було допитано ОСОБА_1 , який в судовому засіданні пояснив, що в травні місяці 2023 року він разом із ОСОБА_8 , який є племінником його цивільної дружини, та з чоловіком на ім`я ОСОБА_11 , прізвища він не пам`ятає, їздили на ставок, який знаходиться в районі с.Мирове Нікопольського району Дніпропетровської області. Під час вилову риби вудочками, гр.-м ОСОБА_8 , було виявлено сітку з рибою. ОСОБА_12 , разом з ОСОБА_13 дістали зі ставку сітки з рибою та поклали до багажника його автомобіля. Дані сітки ОСОБА_7 зі ставка не діставав, а також забороняв і ОСОБА_14 їх чіпати, однак він на його заборону не реагував. Після того, як зібрали свої речі, сітки та ін., вони поїхали додому. Під час руху близько 1,5 км. від ставка, їх зупинили працівники поліції, наказали відкрити багажник автомобіля, в якому виявили сітки, рибу та ін. речі. ОСОБА_15 та чоловік на ім`я ОСОБА_11 під час зупинки автомобіля втекли. Після чого, викликали слідчо-оперативну групу ВП №3 НРУП ГУНП в Дніпропетровській області, а пізніше приїхали представники Державного агентство меліорації? та рибного господарства України в особі Управління державного агентства меліорації та рибного господарства у Дніпропетровській області. Після чого, проводили огляд автомобіля тощо, складались відповідні документи, рибу, знаряддя лову вилучили. Документи, які надавали йому на підпис, ОСОБА_1 , підписував, зміст даних документів він не читав, оскільки був без окулярів. Вину у вчиненні адміністративного правопорушення за частиною 4 ст.85 КУпАП, ОСОБА_1 не визнає, оскільки не вчиняв даного правопорушення. У задоволенні позову Державного агентство меліорації? та рибного господарства України в особі Управління державного агентства меліорації та рибного господарства у Дніпропетровській області, просить відмовити.
Стаття 129 Конституції України визначає основні засади судочинства, однією з яких є змагальність сторін та свобода в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.
Згідно зі ст. 16 Конституції України забезпечення екологічної безпеки і підтримання екологічної рівноваги на території України, подолання наслідків Чорнобильської катастрофи - катастрофи планетарного масштабу, збереження генофонду Українського народу є обов`язком держави.
Відповідно до вимог ст. 13 Конституції України, ст.5 Закону України «Про тваринний світ» об`єкт тваринного світу, які перебуваються у стані природної волі і знаходяться в межах території України, її континентального шельфу та виключної (морської) економічної зони, є об`єктами права власності Українського народу. Від імені Українського народу права власника об`єктів тваринного світу, які є природним ресурсом загальнодержавного значення, здійснюють органи державної влади та органи місцевого самоврядування в межах, визначених Конституцією України.
За ст. 66 Конституції України - кожен зобов`язаний не заподіювати шкоду природі, культурній спадщині, відшкодовувати завдані ним збитки.
Відповідно до положень ст. 3 Закону України «Про тваринний світ» - риби в усьому їх видовому і популяційному різноманітті та на всіх стадіях розвитку (ембріони, яйця, лялечки тощо), які перебувають у стані природної волі, утримуються у напіввільних умовах чи в неволі належать до об`єктів тваринного світу, на які поширюється дія цього Закону.
Згідно зі ст. 34 Закону України «Про тваринний світ» - користувачі об`єктами тваринного світу в установленому законодавством порядку зобов`язані, зокрема, додержуватися встановлених правил, норм, лімітів і строків використання об`єктів тваринного світу; використовувати тваринний світ у способи, що не допускають порушення цілісності природних угруповань і забезпечують збереження тварин, яких не дозволено використовувати.
Статтею 10 Закону України «Про тваринний світ» передбачено, що громадяни зобов`язані відшкодувати шкоду, заподіяну ними тваринному світу внаслідок порушення вимог законодавства про охорону, використання і відтворення тваринного світу.
Відповідно до вимог ч.1 ст. 63 Закону України «Про тваринний світ» порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення тваринного світу тягне за собою адміністративну, цивільно-правову чи кримінальну відповідальність відповідно до закону.
Статтею 20 Закону України «Про рибне господарство, промислове рибальство та охорону водних біоресурсів» встановлено, що шкода, завдана рибному господарству внаслідок знищення або погіршення стану водних біоресурсів та середовища їх перебування внаслідок господарської та іншої діяльності, підлягає відшкодуванню за рахунок осіб, які безпосередньо здійснювали або замовляли здійснення такої діяльності.
За змістом статей 68, 69 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» - порушення законодавства України про охорону навколишнього природного середовища тягне за собою встановлену цим Законом та іншим законодавством України дисциплінарну, адміністративну, цивільну і кримінальну відповідальність. Підприємства, установи, організації та громадяни зобов`язані відшкодовувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, в порядку та розмірах, встановлених законодавством України. Шкода, заподіяна внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, підлягає компенсації в повному обсязі.
Відповідно до Положення про Управління Державного агентства з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм у Дніпропетровській області, затвердженого наказом Держрибагентства від 12.05.2024 року №77, основним завданням Дніпропетровського рибоохоронного патруля є реалізація повноважень Держрибагентства у сфері рибного господарства та рибної промисловості, охорони, використання і відтворення водних біоресурсів, регулювання рибальства, меліорації земель (а.с.84).
Згідно зі статтею 60 Закону України «Про тваринний світ» посадові особи спеціально уповноважених центральних органів виконавчої влади та їх територіальних органів, що здійснюють державний контроль та управління в галузі охорони, використання і відтворення тваринного світу, відповідно до закону мають право визначати розмір збитків, завданих об`єктам тваринного світу, за затвердженими таксами та методиками.
Обчислення розміру завданої шкоди здійснюється відповідно до Постанови Кабінету Міністрів України від 21.11.2011 № 1209 в редакції Постанови КМУ від 06.10.2021 № 1039 «Про затвердження такс для обчислення розміру відшкодування шкоди, заподіяної внаслідок незаконного добування (збирання) або знищення цінних видів водних біоресурсів».
Відповідно до ст. 27 Закону України «Про тваринний світ» у порядку загального використання об`єктів тваринного світу громадянами, у випадках, передбачених законодавством, дозволяється безоплатне любительське і спортивне рибальство для особистого споживання (без права реалізації) у визначених відповідно до законодавства водних об`єктах загального користування у межах встановлених законодавством обсягів безоплатного вилову і за умови додержання встановлених правил рибальства. В інших випадках любительське і спортивне рибальство здійснюються на праві спеціального використання об`єктів тваринного світу в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України відповідно до цього та інших законів.
Відповідно до розділ 4 п.1 п.п.1 Правил любительського рибальства, затверджених наказом Міністерства аграрної політики та продовольства України від 19.09.2022 № 700, зареєстровано в Міністерстві юстиції України 16.11.2022 за № 1412/38748, забороняється добування (вилов) такими знаряддями: сітками та пастками усіх типів та конструкцій, а також іншими сітковими знаряддями добування (вилову).
За приписами ст. 40 КУпАП - відшкодування майнової шкоди, заподіяної адміністративним правопорушенням, вирішується в порядку цивільного судочинства.
Відшкодування шкоди, заподіяної порушенням природоохоронного законодавства, за своєю правовою природою є відшкодуванням позадоговірної шкоди, тобто деліктною відповідальністю.
Загальні положення про цивільно-правову відповідальність за завдання позадоговірної шкоди визначено у ст. 1166 ЦК України, відповідно до якої майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини.
Підставою деліктної відповідальності є протиправне шкідливе винне діяння особи, яка завдала шкоду. Для відшкодування завданої шкоди необхідно довести такі факти як,- неправомірність поведінки особи; вина завдавача шкоди; наявність шкоди; причинний зв`язок між протиправною поведінкою та заподіяною шкодою.
Наявність всіх зазначених умов є обов`язковим для прийняття судом рішення про відшкодування шкоди. Відсутність хоча б одного з цих елементів виключає відповідальність за заподіяну шкоду.
У деліктних правовідносинах саме на позивача покладається обов`язок довести наявність шкоди, протиправність (незаконність) поведінки заподіювача шкоди та причинний зв`язок такої поведінки із заподіяною шкодою. У свою чергу відповідач повинен довести, що в його діях (діях його працівників) відсутня вина у заподіянні шкоди. Тобто діє презумпція вини завдавача шкоди.
Відповідно до ч. 3 ст. 12 ЦПК України - кожна сторона повинна довести ті обставини на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків встановлених цим кодексом України.
Відповідно до ст. 76 ЦПК України, доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.
Як вбачається з протоколу про адміністративне правопорушення №049353 від 20.05.2023 року, ОСОБА_1 визнав свою вину та підтвердив, що 20.05.2023 року він ловив рибу сітками у кількості чотири штуки на ставку поблизу с.Мирове Нікопольського району, а саме: карась сріблястий в кількості 53 шт., та сазан 2 шт. Даний протокол було підписано відповідачем власноруч (а.с. 11).
Факт вчинення правопорушення правил рибальства ОСОБА_1 встановлений постановою Томаківського районного суду Дніпропетровської області від 05 липня 2023 року, яка залишена без змін постановою Дніпровського апеляційного суду від 01 грудня 2023 року у справі №195/985/23 (провадження №3/195/423/23) та визнано його винуватим у скоєні адміністративного правопорушення, передбаченого частиною четвертою статтею 85 КУпАП. Під час розгляду адміністративної справи встановлено, що 20 травня 2023 року о 14 годині 30 хвилин в с.Мирове Нікопольського району Дніпропетровської області працівниками поліції був зупинений автомобіль ГАЗ 2410 НОМЕР_1 під керуванням громадянина ОСОБА_1 , в якому знаходилися гумовий човен «STORM»-ST-220 (довж.2,2 м шириною 1,3 м висота борту 0,34 м), сітки жилкові 4 одиниці, в яких знаходилась риба: карась сріблястий 53 одиниці вагою 13 кг, сазан 2 одиниці вагою 0,5 кг, громадянин ОСОБА_1 здійснював лов риби з гумового човна забороненими знаряддями – сітками жилковими у ставку в с.Мирове. 
Своїми діями ОСОБА_1 заподіяв шкоду рибному господарству України на суму 91205,00 грн. 
Відомостей про відшкодування шкоди на момент розгляду справи в суді матеріали справи не містять.
Судом надана належна правова оцінка розрахунку завданої шкоди, який проведений у відповідності до постанови Кабінету Міністрів України від 06 жовтня 2021 року №1039 та не спростований відповідачем.
Згідно з правилами ч.4 ст.82 ЦПК України обставини, встановлені рішенням суду у господарській, цивільній або адміністративній справі, що набрало законної сили, не доказуються при розгляді іншої справи, у якій беруть участь ті самі особи або особа, щодо якої встановлено ці обставини, якщо інше не встановлено законом.
Відповідно до ч.6 ст.82 ЦПК України постанова суду у справі про адміністративне правопорушення, яка набрала законної сили, є обов`язковою для суду, що розглядає справу про правові наслідки дій чи бездіяльності особи, стосовно якої ухвалено постанову, лише в питанні, чи мали місце ці дії (бездіяльність) та чи вчинені вони цією особою.
Виходячи з викладеного, надавши належної оцінки представленим у справі доказам, у їх сукупності; приймаючи до уваги, що факт порушення відповідачем норм природоохоронного законодавства шляхом вилову риби забороненими знаряддями – сітками жилковими (карась сріблястий 53 одиниці вагою 13 кг, сазан 2 одиниці вагою 0,5 кг) та заподіяння внаслідок цього збитків рибному господарству України на суму 91205,00 грн., встановлений постановою Томаківського районного суду Дніпропетровської області від 05 липня 2023 року у справі №195/985/23, яка набрала законної сили та має преюдиційне значення у даній справі, - місцевий суд дійшов обґрунтованого висновку щодо наявності підстав для покладення на відповідача обов`язку повністю відшкодувати шкоду, завдану незаконним виловом водних біоресурсів.
Доводи апеляційної скарги про те, що суд першої інстанції на власний розсуд стягнув кошти на користь територіальної громади, оскільки Мирівська територіальна громада не зверталася до суду за захистом своїх прав та не уповноважувала позивача діяти від її імені чи в її інтересах, є безпідставними.
Положенням про Державне агентство України з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм, затвердженого ПКМ України від 30 вересня 2015 р. №895 встановлено, що Державне агентство України з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм (Держрибагентство) є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Міністра економіки, довкілля та сільського господарства і який реалізує державну політику у сфері рибного господарства та рибної промисловості, охорони, використання та відтворення водних біоресурсів, регулювання рибальства, продовольчого забезпечення, гідротехнічної меліорації земель та експлуатації державних водогосподарських об`єктів комплексного призначення, міжгосподарських зрошувальних і осушувальних систем. Пунктом 7 Положення визначено - Держрибагентство (орган рибоохорони) здійснює свої повноваження безпосередньо, а також через утворені в установленому порядку територіальні органи (органи рибоохорони).
Відповідно до ст. 10 ЗУ «Про рибне господарство, промислове рибальство та охорону водних біоресурсів» посадові особи органів рибоохорони здійснюють державний контроль та правління в галузі охорони, використання і відтворення водних біоресурсів та уповноважені подавати позови про відшкодування шкоди, заподіяної суб`єктами господарювання та громадянами, внаслідок порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення водних біоресурсів.
Згідно ст. 47 ЗУ «Про охорону навколишнього середовища» Автономної Республіки Крим та місцеві фонди охорони навколишнього природного середовища утворюються у складі бюджету Автономної Республіки Крим та відповідного місцевого бюджету за місцем заподіяння екологічної шкоди за рахунок: а) частини екологічного податку згідно із законом; б) частини грошових стягнень за шкоду, заподіяну порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища в результаті господарської та іншої діяльності, згідно з чинним законодавством; в) цільових та інших добровільних внесків підприємств, установ, організацій та громадян.
Вказане свідчить про наявність в Державного агентство меліорації? та рибного господарства України правових підстав для звернення до суду з позовними вимогами про стягнення з ОСОБА_1 , як особи, яка заподіяла збитки рибному господарству України та Мирівській сільській раді Нікопольського району Дніпропетровської області, яка у даній справі є третьої особою, та стягнення шкоди, завданої виловом риби забороненими знаряддями – сітками, на користь територіальної громади, де знаходиться відповідний об`єкт водного фонду, не суперечить вимогам чинного законодавства.
Крім того, слід зазначити, що Верховний Суд у своїй постанові від 10 січня 2019 року у справі № 541/307/17 також визнав правомірним стягнення спричиненої незаконним виловом риби шкоди на користь місцевої ради за відповідним позовом Державної екологічної інспекції.
Посилання апелянта щодо неправильного застосування судом положень ст. 82 ЦПК України та преюдиційності постанови у справі про адміністративне правопорушення є безпідставними, оскільки суд першої інстанції врахував постанову суду про притягнення відповідача до адміністративної відповідальності саме в межах, визначених законом, а саме - щодо вчинення відповідачем незаконного вилову риби (карася сріблястого 53 одиниці вагою 13 кг, сазана 2 одиниці вагою 0,5 кг) у ставку забороненими знаряддями лову (сітками), чим заподіяв шкоду рибному господарству України на суму 91205,00 грн. 
Колегія суддів відхиляє доводи апелянта щодо невідповідності протоколу огляду місця події, оскільки позовні вимоги ґрунтуються на обставинах, встановлених в постанові Томаківського районного суду Дніпропетровської області від 05 липня 2023 року у справі №195/985/23, яка не скасована, набрала законної сили, і є обов`язковою для суду в силу положень статті 82 ЦПК України.
Отже, доводи апеляційної скарги не дають підстав для висновку про неправильне застосування районним судом норм матеріального права та порушення норм процесуального права, яке призвело або могло призвести до неправильного вирішення справи, а лише зводяться до переоцінки доказів.
Відповідно до ст. 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених статтею 82 цього Кодексу. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.
Згідно ст. 89 ЦПК України, виключне право оцінки доказів належить суду, який має оцінювати докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів.
З огляду на вищевикладене, апеляційна скарга підлягає залишенню без задоволення, а рішення місцевого суду підлягає залишенню без змін.
Керуючись ст.ст. 259, 268, 367, 375, 381-383 ЦПК України, суд, –

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу  ОСОБА_1 – залишити без задоволення. 
Рішення Томаківського районного суду Дніпропетровської області від 14 листопада 2025 року – залишити без змін. 
Постанова набирає законної сили з дня її ухвалення та протягом тридцяти днів може бути оскаржена шляхом подання касаційної скарги до Верховного Суду. 

Головуючий Т.П. Красвітна

Судді О.В. Агєєв

А.В. Гапонов