Справа № 369/9391/25
Провадження № 2/369/4238/26
РІШЕННЯ
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

13.05.2026 року        м.Київ
Києво-Святошинський районний суд Київської області у складі:
головуючої судді Козак І. А.,
при секретарі Кавун Є.О.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , третя особа: Приватний нотаріус Бучанського районного нотаріального округу Київської області Квінікадзе О.Б. про визначення додаткового строку для прийняття спадщини -
В С Т А Н О В И В:
У травні 2025 року ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , третя особа Приватний нотаріус Бучанського районного нотаріального округу Київської області Квінікадзе О.Б. про продовження строку для прийняття спадщини.
В обґрунтування позовних вимог, позивач зазначає, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла його бабуся ОСОБА_4 . Після смерті бабусі відкрилась спадщина на 33/50 частки домоволодіння за адресою: АДРЕСА_1 . Спадкоємцями I черги є його мати - донька спадкодавці ОСОБА_5 та його дядько - син спадкодавці ОСОБА_3 . 
У квітні 2025 року позивачу стало відомо, що бабуся склала заповіт, який був посвідчений 18.02.2005 року державним нотаріусом Першої Київської обласної державної нотаріальної контори Сподіним І.Л. на ім`я ОСОБА_1 .
У квітні 2025 року він звернувся із заявою про прийняття спадщини після бабусі ОСОБА_4 , проте Постановою про відмову у вчиненні нотаріальної дії від 12.04.2025 року приватним нотаріусом Бучанського районного нотаріального округу Київської області Квінікадзе О.Б. йому відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом на 33/50 частки житлового будинку, що розташований з адресою: АДРЕСА_1 в зв`язку з пропуском встановленого законом шестимісячного строку для прийняття спадщини. 
Як на поважність пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини Позивач посилається на те, що на час визначений законом для прийняття спадщини не був обізнаний про своє право на звернення з заявою про прийняття спадщини після померлої рідної бабусі - ОСОБА_4 , як спадкоємець V черги, оскільки вважав, що спадщина прийнята спадкоємцями І черги - ОСОБА_2 та ОСОБА_3 . Про те , що спадкоємці І черги - спадщину після смерті матері ОСОБА_4 - не прийняли, та про наявність заповіту на його ім`я він довідався лише в квітні 2025 року. 
Позивач вважає, ці обставини пропуску строку для прийняття спадщини поважними причинами, та такими, що пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій, а тому просить суд визначити йому додатковий строк, для прийняття спадщини. Із підстав, наведених вище, позивач просив суд визначити додатковий строк - три місяця, з дня набрання рішенням суду законної сили, для подання заяви про прийняття спадщини після смерті бабусі - ОСОБА_4 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 . 
Ухвалою Києво-Святошинського районного суду Київської області від 27 травня 2025 року було прийнято позовну заяву до розгляду та розгляд справи призначено проводити за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін.
Ухвалою Києво-Святошинського районного суду Київської області від 12 вересня 2025 року для повного та всебічного дослідження обставин справи, витребувано у приватного нотаріуса Бучанського районного нотаріального округу Київської області Квінікадзе О.Б. належним чином завірену копію спадкової справи до майна померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_4 . 
Позивач та представник позивача у судове засідання не з`явився, про дату, час та місце судового засідання були повідомлені належним чином, у матеріалах справи містяться клопотання про розгляд справи у їх відсутності, заявлені вимоги підтримали у повному обсязі.
Відповідач ОСОБА_2 в судове засідання не з`явилася, про дату, час та місце судового засідання була повідомлена належним чином, через канцелярію суду подала заяву в якій проти задоволення позовних вимог не заперечувала, розгляд справи просила провести без її участі.
Відповідач ОСОБА_3 в судове засідання не з`явився, про дату, час та місце судового засідання був повідомлений належним чином, через канцелярію суду подав заяву в якій проти задоволення позовних вимог не заперечував, розгляд справи просив провести без його участі.
Третя особа приватний нотаріус Бучанського районного нотаріального округу Київської області Квінікадзе О.Б., у судове засідання не з`явився, про дату, час та місце судового засідання повідомлений належним чином.
Згідно з ч. 1 ст. 223 ЦПК України неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею.
У зв`язку з неявкою сторін в силу ч. 2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось.
У разі неявки всіх учасників справи у судове засідання, яким завершується розгляд справи, або розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, суд підписує рішення без його проголошення. Датою ухвалення рішення є дата його проголошення (незалежно від того, яке рішення проголошено - повне чи скорочене). Датою ухвалення рішення, ухваленого за відсутності учасників справи, є дата складення повного судового рішення (ч. ч. 4, 5 ст. 268 Цивільного процесуального кодексу України).
Відповідно до постанови КЦС ВС від 30 вересня 2022 року за № 761/38266/14 якщо проголошення судового рішення не відбувається, то датою його ухвалення є дата складення повного судового рішення, навіть у випадку, якщо фактичне прийняття такого рішення відбулось у судовому засіданні, яким завершено розгляд справи і в яке не з`явилися всі учасники такої справи. При цьому, дата, яка зазначена як дата ухвалення судового рішення, може бути відмінною від дати судового засідання, яким завершився розгляд справи і у яке не з`явилися всі учасники такої справи.
Суд, з`ясувавши дійсні обставини справи та дослідивши письмові докази, дійшов наступного висновку.
Судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла ОСОБА_4 , що підтверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_1 , виданим Київським відділом державної реєстрації смерті Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) 03.09.2024 року.
Родинні відносини позивача зі спадкодавцем підтверджуються наявними в матеріалах справи доказами, а саме: свідоцтвом про народження позивача серії 
НОМЕР_2 , виданим відділом РАЦС Ленінградського району м. Києва 05.02.1983 року, свідоцтвом про народження матері позивача - ОСОБА_5 серії НОМЕР_3 , а також свідоцтвом про укладення шлюбу ОСОБА_5 серії НОМЕР_4 .
Після смерті ОСОБА_4 відкрилась спадщина, до складу якої входять 33/50 частки домоволодіння, розташованого за адресою: АДРЕСА_1 .
Судом також встановлено, що спадкоємцями першої черги за законом після смерті ОСОБА_4 є її діти: донька - ОСОБА_5 , яка є матір`ю позивача, та син - ОСОБА_3 , який є дядьком позивача.
Спадкоємці за законом одержують право на спадкування почергово.
Статтями 1261-1265 ЦК України передбачено п`ять черг спадкування за законом, які у визначеному законодавством порядку закликаються до спадкування почергово.
При цьому, право на спадкування кожною наступною чергою спадкоємців за законом настає при відсутності спадкоємців попередньої черги або при неприйнятті ними спадщини або відмови від її прийняття, а також у разі, коли всі спадкоємці першої черги усунені від права на спадкування. ( ст. 1258 ЦК України).
Таким чином, позивач, в силу ч.1 ст. 1265 ЦК України є спадкоємцем V черги за законом, після померлої бабусі - ОСОБА_4 . 
Отже, за життя спадкоємців І черги - ОСОБА_2 - доньки спадкодавиці та ОСОБА_3 - сина спадкодавиці, у позивача, як у спадкоємця V черги не було правових підстав для звернення до нотаріуса з заявою про прийняття спадщини після смерті бабусі.
У квітні 2025 року позивачу стало відомо, що бабуся склала заповіт, який був посвідчений 18.02.2005 року державним нотаріусом Першої Київської обласної державної нотаріальної контори Сподіним І.Л. на ім`я позивача. 
Згідно з заповітом, посвідченим 18.02.2005 року державним нотаріусом Першої київської державної нотаріальної контори Сподіним І.Л. та зареєстрованого в реєстрі за № 2-441 ОСОБА_4 заповіла своєму онукові ОСОБА_1 , належні їй 19/100 частин житлового будинку, що знаходиться в АДРЕСА_1 та земельну ділянку, площею 0,0171 га, що знаходиться в АДРЕСА_1 .
У квітні 2025 року позивач звернувся з заявою про прийняття спадщини після бабусі ОСОБА_4 , проте Постановою про відмову у вчиненні нотаріальної дії від 12.04.2025 року приватним нотаріусом Бучанського районного нотаріального округу Київської області Квінікадзе О.Б. позивачу відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом на 33/50 частки житлового будинку, що розташований з адресою: АДРЕСА_1 в зв`язку з пропуском встановленого законом шестимісячного строку для прийняття спадщини. 
Також, судом було витребувано у приватного нотаріуса Квінікадзе О.О. копію спадкової справи після смерті ОСОБА_4 . У відповідь нотаріус повідомив, що спадкова справа не заводилась, оскільки ОСОБА_1 звернувся із заявою про оформлення спадщини після спливу встановленого законом шестимісячного строку для її прийняття, у зв`язку з чим 12.04.2025 нотаріусом було винесено постанову про відмову у вчиненні нотаріальної дії, а тому надати копію спадкової справи неможливо.
Позивач в обґрунтування поважності причин пропуску встановленого ст. 1270 ЦК України для прийняття спадщини зазначив наступне.
Як на поважність пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини Позивач посилається на те, що на час визначений законом для прийняття спадщини не був обізнаний про своє право на звернення з заявою про прийняття спадщини після померлої рідної бабусі - ОСОБА_4 , як спадкоємець V черги, оскільки вважав, що спадщина прийнята спадкоємцями І черги - ОСОБА_2 та ОСОБА_3 . Про те, що спадкоємці І черги - спадщину після смерті матері ОСОБА_4 - не прийняли, та наявність заповіту він довідався лише в квітні 2025 року. 
Позивач вважає, ці обставини пропуску строку для прийняття спадщини поважними причинами, та такими, що пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій, а тому просить суд визначити йому додатковий строк, для прийняття спадщини. 
Відповідно до ст. 1217 ЦК України спадкування здійснюється за заповітом або за законом.
Згідно зі ст.1220 ЦК України спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою.
Статтями 1261-1265 ЦК України передбачено п`ять черг спадкування за законом, які у визначеному законодавством порядку закликаються до спадкування почергово.
При цьому, право на спадкування кожною наступною чергою спадкоємців за законом настає при відсутності спадкоємців попередньої черги або при неприйнятті ними спадщини або відмови від її прийняття, а також у разі, коли всі спадкоємці першої черги усунені від права на спадкування. ( ст. 1258 ЦК України).
Таким чином, в силу ч.1 ст. 1265 ЦК України позивач є спадкоємцем V черги за законом, після померлої бабусі.
Як передбачено ст. 1270 ЦПК України, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини; якщо виникнення у особи права на спадщину залежить від неприйняття спадщини або відмови в його прийнятті іншими спадкоємцями, строк для прийняття нею спадщини встановлюється в три місяці з моменту неприйняття іншими спадкоємцями спадщини або відмови від її прийняття.
За змістом ч. 1 ст. 1272 ЦК України якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її.
У ч. 2 ст. 1272 ЦК України передбачено, що за письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини.
Згідно із ч. 3 ст. 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.
Пленум Верховного Суду України у п. 24 постанови № 7 від 30 травня 2008 року "Про судову практику у справах про спадкування" роз`яснив, що особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до ч. 3 ст. 1272 ЦК України. При відсутності спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини. Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.
Верховний Суд України у постанові від 23 серпня 2017 року у справі № 6-1320цс17 висловив правову позицію та зазначив, що правила ч. 3 ст. 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини визнані судом поважними.
Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема:1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо.
Як на поважність пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини Позивач посилається на те, що на час визначений законом для прийняття спадщини не був обізнаний про своє право на звернення з заявою про прийняття спадщини після померлої рідної бабусі - ОСОБА_4 , як спадкоємець V черги, оскільки вважав, що спадщина прийнята спадкоємцями І черги - ОСОБА_2 та ОСОБА_3 . Про те , що спадкоємці І черги - спадщину після смерті матері ОСОБА_4 - не прийняли, та про наявність заповіту він довідався лише в квітні 2025 року. 
Аналізуючи зібрані по справі докази в світлі наведених правових норм, суд вважає, обставини пропуску строку для прийняття спадщини поважними причинами, та такими, що пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій, а тому просить суд визначити йому додатковий строк, для прийняття спадщини. 
Відповідно до пунктів 2, 5, 6 частини 1 статті 3 ЦК України загальними засадами цивільного законодавства є: неприпустимість позбавлення права власності, крім випадків, встановлених Конституцією України та законом; судовий захист цивільного права та інтересу; справедливість, добросовісність та розумність. Відповідно до ч. 1 ст. 5 ЦПК України, здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором. 
ВССУ у своєму листі N 6-47/0/9-12 від 10.07.2012 (далі лист ВССУ N 6-47/0/9-12) зазначає, що територіальна підсудність визначається колом цивільних справ у спорах, вирішення яких віднесено до повноважень суду першої інстанції (ст. 108-114 ЦПК України). Ст. 109 ЦПК України визначає підсудність справ за місцезнаходженням відповідача, а ст. 114 ЦПК України правила виключної підсудності. Особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до ч. 3 ст. 1272 ЦКУ. При розгляді цих справ слід перевіряти наявність або відсутність спадкової справи щодо спадкодавця у державній нотаріальній конторі за місцем відкриття спадщини, наявність в матеріалах справи обгрунтованої постанови про відмову нотаріуса у вчиненні нотаріальної дії, зокрема, відмови у видачі свідоцтва про право на спадщину.
Визначаючи спадкоємцеві додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини, суд не повинен вирішувати питання про визнання за ним права на спадщину. Спадкоємець після визначення йому додаткового строку для прийняття спадщини має право прийняти спадщину в порядку, встановленому ст. 1269 ЦКУ, звернувшись в нотаріальну контору, після чого вважається, що він прийняв спадщину. Відповідно до ст. 66 ЗУ Про нотаріат, свідоцтво про право на спадщину видається за місцем відкриття спадщини. На позови спадкоємця про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини поширюються правила виключної підсудності, і вони пред`являються за місцезнаходженням майна або основної його частини, якщо такі позови виникають з приводу нерухомого майна.
З урахуванням викладеного, на позови спадкоємця про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини поширюються правила виключної підсудності і вони пред`являються за місцем знаходження майна або основної його частини, якщо такі позови виникають із приводу нерухомого майна.
Позивач пропустив встановлений строк для прийняття спадщини, тому вправі звернутись до суду з позовом для визначення йому додаткового строку для прийняття спадщини.
З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви.
Зазначений висновок відповідає правовим позиціям Верховного Суду України, які викладені у постановах: від 04 листопада 2015 року № 6-1486 цс15, від 26 вересня 2012 року № 6-85цс12.
Згідно з частиною четвертою статті 263 ЦПК України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладених в постановах Верховного Суду.
Проаналізувавши встановлені обставини справи, оцінивши надані докази в їх сукупності відповідно до вимог ст. 89 ЦПК України, суд дійшов висновку, що позивач пропустив встановлений законом строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, а тому наявні правові підстави для визначення йому додаткового строку для прийняття спадщини.
Разом із тим, вирішуючи питання щодо тривалості такого строку, суд виходить із того, що додатковий строк має бути достатнім для реалізації спадкоємцем свого права на звернення до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини, однак не повинен бути надмірним.
З огляду на викладене, суд вважає, що визначення позивачу додаткового строку тривалістю два місяці з дня набрання рішенням суду законної сили є достатнім для подання відповідної заяви нотаріусу, у зв`язку з чим позов підлягає частковому задоволенню.
Сам по собі факт пропуску строку для прийняття спадщини не є безумовною підставою для втрати права на спадкування, тому суд дійшов висновку, що позов є обґрунтованим, підтверджується матеріалами справи та підлягає частковому задоволенню.
Крім того, суд звертає увагу на те, що визначаючи спадкоємцеві додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини, суд не вирішує питання про визнання за ним права на спадщину. Спадкоємець після визначення йому додаткового строку для прийняття спадщини має право прийняти спадщину в порядку, установленому статтею 1269 ЦК України, звернувшись в нотаріальну контору, після чого вважається таким, що прийняв спадщину.
За таких обставин, суд визнає поважними причини пропуску строку прийняття спадщини, оскільки зазначені обставини ніким не спростовані, позивачем не було заявлено відмови від спадщини та вважає за необхідне визначити позивачу додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини тривалістю два місяці з дня набрання рішенням суду законної сили.
На підставі викладеного, ст.ст.1268, 1270, 1272 ЦК України, керуючись ст.ст.259, 263-265 ЦПК України, суд,-
УХВАЛИВ:
Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , третя особа Приватний нотаріус Бучанського районного нотаріального окруну Київської області Квінікадзе О.Б. про продовження строку для прийняття спадщини - задовольнити частково.
Визначити ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_3 , РНОКПП: НОМЕР_5 , зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_2 ) додатковий строк - два місяці, з дня набрання рішенням суду законної сили, для подання заяви про прийняття спадщини після смерті бабусі - ОСОБА_4 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 . 
Рішення суду може бути оскаржене до Київського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом 30 днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.
Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Інформація про позивача:  ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , адреса: АДРЕСА_3 , РНОКПП НОМЕР_5 
Інформація про відповідача - 1:  ОСОБА_2 , адреса: АДРЕСА_3 
Інформація про відповідача - 2:  ОСОБА_3 , адреса: АДРЕСА_4 
Інформація про третю особу, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору: приватний нотаріус Бучанського районного нотаріального округу Київської області Квінікадзе О.Б., адреса місцезнаходження: 08130, Київська область, Бучанський район, с.Петропавліська Борщагівка, вулиця Соборна, 27.
Повний текст рішення складено 13 травня 2026 року.

Суддя          Ірина КОЗАК