Справа № 405/4327/24
Провадження №2/405/814/24

Р І Ш Е Н Н Я
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

12 лютого 2026 року Подільський районний суд міста Кропивницького у складі:
головуючого судді Іванової Л.А.
при секретарі Тарасенко Р.П., Нетесі С.М., Федченко А.Ю.
за участю учасників справи: 
представника позивача ТОВ «ЦИКЛ ФІНАНС» - адвоката Кеню Д.В.,
та представника відповідача ОСОБА_1 – адвоката Степаненка В.О.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Кропивницькому цивільну справу №405/4327/24 за позовом товариства з обмеженою відповідальністю «ЦИКЛ ФІНАНС» до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору: Служба у справах дітей Кропивницької міської ради про звернення стягнення на майно, яке передано спадкоємцям у натурі, -

В С Т А Н О В И В:

Позивач ТОВ «ЦИКЛ ФІНАНС» звернувся до Ленінського районного суду м.Кіровограда з позовом, в якому просить: 
в рахунок погашення заборгованості ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , в інтересах якої діє законний представник ОСОБА_3 перед ТОВ «ЦИКЛ ФІНАНС» за кредитним договором № CM-0AF/012/2007 від 09 липня 2007 року, яка згідно з рішенням Ленінського районного суду міста Кіровограда від 07 червня 2012 року у справі № 2-3204/11 становить 153 584 доларів США 84 центів, але не більше вартості майна, одержаного у спадщину, звернути стягнення на майно, яке було передане спадкоємцям у натурі, а саме: квартиру, загальною площею 88,33 кв.м., житловою площею 81,54 кв.м., що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , що належить на праві власності ОСОБА_1 , ОСОБА_2 як спадкоємцям померлої ОСОБА_4 згідно з ч. 3 ст. 1268 ЦК України;
визначити спосіб реалізації предмета іпотеки шляхом продажу на електронних аукціонах у межах процедури виконавчого провадження, передбаченої Законом України «Про виконавче провадження», за ціною, не нижчою за звичайні ціни на такий вид майна на підставі оцінки, проведеної суб`єктом оціночної діяльності або незалежним експертом на стадії оцінки майна під час проведення виконавчих дій.
В обґрунтування позовних вимог зазначив, що 09 липня 2007 року між ЗАТ «ОТП БАНК», правонаступником прав та обов`язків якого є АТ «ОТП БАНК» та ОСОБА_5 укладено кредитний договір № СМ-0АЕ/012/2007, за умовами якого Банк надав Позичальнику кредит в сумі 150 000 доларів США 00 центів, а Позичальник зобов`язався повернути кредит у повному розмірі у строк до 08 липня 2014 року та сплатити проценти за користування кредитними коштами у розмірі 5,0 % річних.
В забезпечення виконання зобов`язань за кредитним договором, 09 липня 2007 року між Банком та ОСОБА_6 укладено Іпотечний договір (другої черги), посвідчений приватним нотаріусом Кіровоградського міського нотаріального округу Цимбаревич Л.Ю. та зареєстрований в реєстрі за № 1986, на підставі якого в забезпечення виконання своїх зобов`язань за кредитним договором, Іпотекодавцем було передано в іпотеку нерухоме майно, а саме: квартира, загальною площею 88.33 кв.м., житловою площею 81.54 кв.м., що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 .
Рішенням Ленінського районного суду міста Кіровограда від 07 червня 2012 року задоволено частково позов ПАТ «ОТП БАНК» до ОСОБА_7 , ОСОБА_3 про стягнення заборгованості за кредитним договором. Стягнуто з ОСОБА_7 на користь ПАТ «ОТП БАНК» заборгованість за кредитним договором в сумі 153 584,84 доларів США, що еквівалентно 1 227 127,51 грн. та судовий збір в сумі 2823,00 гривень. Також, задоволено зустрічний позов ОСОБА_3 до ПАТ «ОТП БАНК» про визнання припиненим договір поруки № SR-0AF/162/2007, укладений 09 липня 2007 року між ОСОБА_3 та ПАТ «ОТП БАНК». Визнано договір поруки № SR- 0AF/162/2007 укладений 09 липня 2007 року між ОСОБА_3 та ПАТ «ОТП БАНК» - припиненим. 
В ході виконання рішення суду, від членів сім`ї позичальника представнику – АТ «ОТП Банк» стало відомо, що ОСОБА_4 померла. На підтвердження даної інформації 28 січня 2021 року Банк звернувся до Кропивницького міського відділу державної реєстрації актів цивільного стану у Кіровоградській області Управління державної реєстрації Південно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції із заявою про надання витягу з Державного реєстру актів цивільного стану громадян про державну реєстрацію смерті, на виконання якої 18 лютого 2021 року надано Витяг з Державного реєстру актів цивільного стану громадян про смерть № 00029623119 від 18 лютого 2021 року, з якого Банку стало відомо, що ОСОБА_4 померла ІНФОРМАЦІЯ_3 , в зв`язку з чим, за вимогою кредитора АТ «ОТП БАНК» від 12 квітня 2021 року, 21 квітня 2021 року Кропивницькою міською державною нотаріальною конторою заведена спадкова справа № 214/2021.
При цьому, 14 листопада 2023 року між АТ «ОТП БАНК» та ТОВ «ЦИКЛ ФІНАНС» укладено договір про відступлення права вимоги № 14/11/23, відповідно до якого ТОВ «ЦИКЛ ФІНАНС» набуло права вимоги за зазначеним кредитним договором. Також, 14 листопада 2023 року між АТ «ОТП БАНК» та ТОВ «ЦИКЛ ФІНАНС» укладено договір про відступлення права вимоги, посвідчений приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Черленюх Л.В. та зареєстрований за реєстровим № 423, відповідно до якого ТОВ «ЦИКЛ ФІНАНС» набуло права Іпотекодержателя за зазначеним договором іпотеки.
Крім того, зазначив, що після переходу права вимоги від первісного кредитора до ТОВ «ЦИКЛ ФІНАНС», ним (позивачем) 16 листопада 2023 року направлено запит до Кропивницької міської державної нотаріальної контори № 2, на виконання якого 27 листопада 2023 року надано відповідь, згідно з якою відомості про наявність спадкоємців померлої ІНФОРМАЦІЯ_3 ОСОБА_4 в нотаріальній конторі відсутні, тим самим до нотаріальної контори спадкоємці ОСОБА_4 не зверталися.
В свою чергу, згідно з відповіді на адвокатський запит Департаменту надання адміністративних послуг Кропивницької міської ради від 22 січня 2024 року № 113/13, в реєстрі Кропивницької міської територіальної громади станом на 24 червня 2016 року за адресою: АДРЕСА_1 зареєстровані: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 та ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , які на підставі ч. 3 ст. 1268 ЦК України вважаються такими, що прийняли спадщину за померлою ОСОБА_4 .
При цьому, станом на дату смерті ОСОБА_4 , заборгованість за кредитним договором № CM-0AF/012/2007 від 09 липня 2007 року, згідно з рішенням Ленінського районного суду міста Кіровограда від 07 червня 2012 року у справі № 2-3204/11 становила 153 584,84 доларів США, та яка сплачена не була.
З огляду на зазначене, спадкоємцям майна померлої ОСОБА_4 направлено вимогу кредитора, про сплату ТОВ «ЦИКЛ ФІНАНС» протягом 30 днів заборгованість за кредитним договором № CM-0AF/012/2007 від 09 липня 2007 року, згідно з рішенням Ленінського районного суду міста Кіровограда від 07 червня 2012 року в розмірі 153 584,84 доларів США, але не більше вартості майна, одержаного у спадщину, яка станом на 12 червня 2024 року залишилась спадкоємцями без виконання.
З огляду на зазначене, та оскільки станом на 12 червня 2024 року відповідачі не задовільнили вимогу кредитора у встановлений строк, що стало підставою для пред`явлення позову про звернення стягнення на майно, яке було передано спадкоємцям в натурі. 

Ухвалою Ленінського районного суду м. Кіровограда від 18 липня 2024 року за зазначеним позовом відкрито загальне позовне провадження у цивільній справі та призначено підготовче судове засідання з повідомленням (викликом) учасників справи. Надано учасникам процесуальний строк для подання заяв по суті справи.
При цьому, у зв`язку з набранням 25 квітня 2025 року чинності Законом України від 26.02.2025 № 4273-IX «Про внесення змін до Закону України «Про судоустрій і статус суддів» щодо зміни найменувань місцевих загальних судів, зокрема, змінено найменування Ленінського районного суду міста Кіровограда на Подільський районний суд міста Кропивницького.

Під час підготовчого провадження по справі:

Представником відповідача  ОСОБА_1 – адвокатом Степаненком В.О. (діє на підставі ордеру на надання правничої допомоги серії ВА № 1085856 від 03 жовтня 2024 року) подано відзив на позовну заяву, зареєстрований судом 10 жовтня 2024 року за вх. № 26838, за яким заперечив щодо задоволення позивачем позовних вимог та на обґрунтування заперечень зазначив, що заявляючи позовні вимоги про звернення стягнення на майно, яке за доводами позивача передано в натурі, зокрема, відповідачу ОСОБА_1 , позивач посилається на те, що на момент смерті ОСОБА_4 останній був зареєстрований з нею за однією адресою, а тому є таким, що прийняв спадщину, однак факт реєстрації місця проживання не є безумовним підтвердженням того, що він є її спадкоємцем та фактично прийняв спадщину після її смерті.При цьому, позивачем не надано жодних доказів того, що відповідач ОСОБА_1 успадкував будь-яке майно ОСОБА_4 , і про вартість такого майна, а також що вони постійно проживали за місцем своєї реєстрації на час відкриття спадщини.
Щодо пред`явлення Банком вимоги до спадкоємців, визначення дійсного розміру вимог зазначив, що в позовній заяві позивач, зазначає, що Банку стало відомо про смерть ОСОБА_4 18.02.2021 року, після чого 12.04.2021 року направлено до Кропивницької міської державної нотаріальної контори вимогу кредитора. Проте, будь-яких доказів, що дана вимога дійсно була направлена та отримана Кропивницькою міською державною нотаріальною конторою, дати її отримання не надано, отже не доведено, що Банком пред`явлено вимогу у строки, визначені ст. 1281 ЦК України. Сплив строків, визначених статтею 1281 ЦК України, має наслідком позбавлення кредитора права вимоги (припинення його цивільного права), а отже, і неможливість вимагати у суді захисту відповідного права. 
Крім того, Банком у вимозі кредитора від 12.04.2021 року безпідставно визначено розмір заборгованості ОСОБА_4 на рівні 198 808,23 доларів США, що за офіційним курсом НБУ на день проведення розрахунку становило 4 946 931,07 гри., який є значно більшим, ніж визначено в рішенні суду, а тому дану вимогу не можна вважати належною та такою, що пред`явлена у строки, визначені ст.1281 ЦК України, про що зазначалося вище.
Враховуючи зазначене, просив у задоволенні позову про звернення стягнення на майно, яке передано спадкоємцям у натурівідмовити в повному обсязі.

Представником позивача ТОВ «ЦИКЛ ФІНАНС» направлено письмові пояснення, які сформовані в системі «Електронний суд» 29 листопада 2024 року та зареєстровані судом за вх. № 32313, в яких аргументи адвоката Степаненка В.О. вважають необґрунтованими та такими, що не заслуговують на увагу суду, оскільки станом на дату відкриття спадщини, відповідачі ОСОБА_1 та ОСОБА_2 вважались малолітніми особами, і, відповідно до приписів статті 29 ЦК України, проживали разом з матір`ю ОСОБА_4 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_3 , і доказів протилежного матеріали справи не містять. При цьому, відповідно до частини 4 статті 1268 ЦК України малолітня, неповнолітня, недієздатна особа, а також особа, цивільна дієздатність якої обмежена, вважаються такими, що прийняли спадщину, крім випадків, встановлених частинами другою - четвертою статті 1273 цього Кодексу. Таким чином, ні спадкоємець ОСОБА_1 , ні спадкоємець ОСОБА_2 , в інтересах якої діє законний представник ОСОБА_3 не відмовлялись від спадщини, а тому вважаються такими, що прийняли спадщину ОСОБА_4 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_3 .

Крім того, представником відповідача  ОСОБА_1 – адвокатом Степаненком В.О. подана заява про застосування строків позовної давності, яка сформована в системі «Електронний суд» 02 грудня 2024 року та зареєстрована судом за вх. № 32566, в якій посилаючись на те, що позовні вимоги не можуть буди задоволені, оскільки до даного спору слід застосувати позовну давність, з тих підстав, що про неповернення (достроково) кредиту та нарахованих процентів за кредитним договором, а відтак про порушення своїх прав, Банку стало відомо щонайменше з моменту подання позову у справі про стягнення заборгованості, тобто з грудня 2011 року, а за захистом порушеного права за рахунок предмета іпотеки позивач звернувся лише 18.06.2024 року. 
Іпотека має похідний характер від основного зобов`язання є дійсною до припинення основного зобов`язання або до закінчення строку дії іпотечного договору (ч. 5 ст. 3 Закону України «Про іпотеку». Зі спливом позовної давності до основної вимоги вважається, що позовна давність спливла і до додаткової вимоги (ст. 266 ЦК України). 
Вимога про звернення стягнення на предмет іпотеки «піддається» впливу позовної давності, тобто на неї поширюється загальна позовна давність тривалістю у три роки. З моменту настання строку виконання основного зобов`язання у кредитора виникло право на звернення до суду із позовом про звернення стягнення на предмет іпотеки. Отже, право на позов про стягнення заборгованості за кредитом виникає одночасно з правом на позов про звернення стягнення на предмет іпотеки, тобто початок перебігу позовної давності за основною та додатковою вимогою однаковий.
При цьому Велика Палата Верховного Суду (постанова від 14.06.2023 у справі №755/13805/16-ц), вирішуючи виключну правову проблему, пов`язану із застосуванням позовної давності до основної та додаткової вимог, дійшла висновку, що переривання позовної давності за вимогою про стягнення боргу за основним зобов`язанням не перериває перебігу позовної давності за вимогою про звернення стягнення на предмет іпотеки (п. 39 постанови від 14.06.2023 у справі №755/13805/16-ц). За таких обставин, позовна давність за вимогою про звернення стягнення на предмет іпотеки спливла щонайменше в грудні 2014 року, а тому виходячи з того, що Позичальник та Іпотекодавець - ОСОБА_8 померла ІНФОРМАЦІЯ_5 , Банк міг реалізувати своє право на звернення стягнення на предмет іпотеки ще за життя Іпотекодавця. Проте, позивач, як новий кредитор, звернувся до суду з позовом про звернення стягнення на майно (предмет іпотеки), яке було передано спадкоємцям у натурі, лише18.06.2024 року.
З огляду на зазначене, просив застосувати у даній справі позовну давність, яка є підставою для відмови у задоволенні позову.

В свою чергу, представником позивача ТОВ «ЦИКЛ ФІНАНС» направлено заперечення на заяву про  застосування строків позовної давності, які сформовані в системі «Електронний суд» 29 січня 2025 року та зареєстровані судом за вх. № 2852, в якому зауважив, що позовна заява про звернення стягнення на майно, яке було передане спадкоємцям у натурі та позовна заява про звернення стягнення на предмет іпотеки, про яку згадує представник відповідача ОСОБА_1 у своїй заяві, не є тотожними поняттями, і, відповідно, перебіг строку позовної давності в даних зверненнях починається в різні проміжки часу. У даних спірних правовідносинах перебіг позовної давності почався не з моменту порушення виконання зобов`язань позичальником, а з моменту, коли після смерті Боржника Кредитору стало відомо коло спадкоємців померлого, а саме: з 22 січня 2024 року, отримання відповіді Департаменту надання адміністративних послуг Кропивницької міської ради про зареєстрованих станом на 24 червня 2016 року, за адресою: АДРЕСА_1 , осіб, а саме: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , та ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 . Оскільки, відповідачі не задовольнили вимоги Кредитора у встановлений строк, ТОВ «ЦИКЛ ФІНАНС» звернулось до суду з метою захисту своїх прав, як Кредитора з позовною заявою про звернення стягнення на майно, яке було передане спадкоємцям у натурі і, відповідно, перебіг позовної давності почався з моменту порушення саме спадкоємцями своїх зобов`язань перед ТОВ «ЦИКЛ ФІНАНС» (настання події), тобто з 22 січня 2024 року (дата, з якої Товариству стало відомо про коло спадкоємців померлої ОСОБА_4 ).
Відтак, ТОВ «ЦИКЛ ФІНАНС» подано позовну заяву про звернення стягнення на майно, яке було передане спадкоємцям у натурі в межах строку позовної давності, а тому доводи, наведені у заяві про застосування строку позовної давності, є хибними та такими, що не заслуговують на увагу суду, на підставі чого просив заяву про застосування строку позовної давності, подану представником відповідача ОСОБА_1 – адвокатом Степаненком В.О., - залишити без задоволення. 

Також, під час підготовчого провадження ухвалою суду від 26 травня 2025 року за клопотанням представника позивача ТОВ «ЦИКЛ ФІНАНС» - адвоката Кеню Д.В. витребувано у Подільського відділу ДРАЦС у місті Кропивницькому Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Одеса) витяги з Державного реєстру актів цивільного стану громадян про державну реєстрацію народження відповідно до статей 126, 133, 135 Сімейного кодексу України відносно ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 та ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 . Витребувано у Кропивницькій міській державній нотаріальній конторі № 2 Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Одеса) належним чином завірену копію спадкової справи, заведеної після смерті ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_6 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_3 . 
28 серпня 2025 року на виконання зазначеної ухвали суду від 26 травня 2025 року Подільським відділом ДРАЦС у місті Кропивницькому Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Одеса) направлено на адресу суду витяги з Державного реєстру актів цивільного стану громадян про державну реєстрацію народження відповідно до ст.ст. 126, 133, 135 СК України відносно ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , та ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_7 . 
Окрім того, 15 вересня 2025 року на виконання зазначеної ухвали суду від 26 травня 2025 року Кропивницькою міською державною нотаріальною конторою № 2 Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Одеса) за вх. № 27942 направлено належним чином завірену копію спадкової справи, заведеної після смерті ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_6 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_3 .
Ухвалою Подільського районного суду міста Кропивницькоговід 23 вересня 2025 року підготовче провадження по даній цивільній справі закрито та призначено справу до судового розгляду по суті.

Під час судового розгляду справи по суті:

Представник позивача ТОВ «ЦИКЛ ФІНАНС» - адвокат Кеню Д.В. (діє на підставі ордеру на надання правничої (правової) допомоги серії АІ №1633291 від 12.06.2024 року), який приймав участь в судовому засіданні в режимі відеоконференції,позовні вимоги підтримав з підстав, зазначених в позові, просив позов задовольнити. Крім того, просив залишити без задоволення заяву представника відповідача  ОСОБА_1 – адвоката Степаненка В.О. про застосування строку позовної давності.

Представник відповідача  ОСОБА_1 – адвокат Степаненко В.О. в судовому засіданні позовні вимоги, пред`явлені до відповідача ОСОБА_1 не визнав,просив відмовити позивачу в задоволенні позову до  ОСОБА_1 , посилаючись при цьому на підстави, викладені у поданому відзиві на позов. Крім того, підтримав подану ним заяву про застосування строку позовної давності.

Відповідач  ОСОБА_2 , в інтересах якої на час пред`явлення позову до суду діяв законний представник ОСОБА_3 , та яка ІНФОРМАЦІЯ_8 досягла повноліття, відповідно має повну цивільну дієздатність, та своїми діями здатна самостійно набувати прав, створювати обов`язки та нести відповідальність у разі їх невиконання, в судове засідання не з`явилася, про день, час та місце розгляду справи була повідомлена судом, належним чином у встановленому законом порядку, а саме: в порядку ч.ч.5,6, 11 ст.128 ЦПК України, про причини неявки суду не відомо. Заяви по суті справи, а так само клопотання, пояснення на адресу суду не надходили.

Представником третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору: Служби у справах дітей Кропивницької міської ради в судове засідання подано клопотання, зареєстроване судом 09.12.2025 року за вх. № 37545 про розгляд справи без участі представника Служби у справах дітей Кропивницької міської ради.

При цьому, відповідно до ч.1 ст.223 ЦПК України неявка в судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею.

Заслухавши пояснення представника позивача ТОВ «ЦИКЛ ФІНАНС» - адвоката Кеню Д.В., представника відповідача  ОСОБА_1 – адвоката Степаненка В.О., враховуючи подані учасниками справи заяви по суті справи, дослідивши докази по справі в їх сукупності, з`ясувавши підстави та предмет позову, характер спірних правовідносин, прав та інтересів, за захистом яких звернувся позивач, виходячи з положень ст.12 та ст.13 ЦПК України, за якими цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін, які мають рівні права щодо подання доказів та доведення перед судом їх переконливості, при цьому суд розглядає цивільні справи в межах заявлених позовних вимог та на підставі доказів сторін, суд вважає, що вимоги позивача обґрунтовані, ґрунтуються на вимогах законів, які регулюють спірні правовідносини, на підставі чого підлягають задоволенню, виходячи з наступного.

Відповідно до ч. 1 ст.4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав свобод чи законних інтересів.
Статтею 16 ЦК встановлено, що кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу.
Способами захисту цивільних прав та інтересів можуть бути: 1) визнання права; 2) визнання правочину недійсним; 3) припинення дії, яка порушує право; 4) відновлення становища, яке існувало до порушення; 5) примусове виконання обов`язку в натурі; 6) зміна правовідношення; 7) припинення правовідношення; 8) відшкодування збитків та інші способи відшкодування майнової шкоди; 9) відшкодування моральної (немайнової) шкоди; 10) визнання незаконними рішення, дій чи бездіяльності органу державної влади, органу влади Автономної Республіки Крим або органу місцевого самоврядування, їхніх посадових і службових осіб. Суд може захистити цивільне право або інтерес іншим способом, що встановлений договором або законом чи судом у визначених законом випадках.
Особа вільна у виборі способу способі захисту цивільних прав судом.
Разом з тим, передбачені статтями 12 та 13 ЦПК України засади змагальності та диспозитивності цивільного судочинства визначають основні правила, в межах яких мають діяти особи, що беруть участь у справі, та суд при вирішенні справи.
Згідно з ч.3 ст.12 ЦПК України кожна сторона у цивільному судочинстві повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом, до яких дана справа не відноситься.
Суд, згідно з ч.1 ст.13 ЦПК України розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених ними вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим законом випадках.
Відповідач, зі свого боку, зобов`язаний довести обставини, посилаючись на які він заперечує проти позову.
Згідно з позицією Верхового Суду України, що викладена у постанові Пленуму «Про судове рішення у цивільній справі» №14 від 18.12.2003 року вбачається, що оскільки правом на звернення до суду за захистом наділена особа в разі порушення, невизнання або оспорювання саме її прав, свобод чи інтересів, а також у разі звернення до суду органів та осіб, яким надано право захищати права, свободи та інтереси інших осіб або державні та суспільні інтереси, то суд повинен встановити, чи були порушені, невизнані або оспорені права, свободи та інтереси цих осіб, а якщо були, то вказати, чи є залучений у справі відповідач відповідальним за це.
З огляду на зазначене, судом встановлено та письмовими доказами у справі підтверджується, що рішенням Ленінського районного суду м. Кіровограда від 07 червня 2012 року (справа № 2-3204/11), яке набрало законної сили 27 вересня 2012 року, задоволено частково позов публічного акціонерного товариства «ОТП Банк» до ОСОБА_7 та ОСОБА_3 про стягнення заборгованості за кредитним договором. Стягнуто з ОСОБА_7 на користь Публічного акціонерного товариства «ОТП Банк» заборгованість за кредитним договором в сумі 153584,84 доларів США, що еквівалентно 1227127,51гривень та судовий збір в сумі 2823гривень. 
Крім того, задоволено зустрічний позов ОСОБА_3 до ПАТ «ОТП Банк» про визнання припиненим договір поруки №SR-0AF/162/2007, укладений 09.07.2007р. між ОСОБА_3 та ПАТ «ОТП Банк». Визнано припиненим договір поруки №SR-0AF/162/2007, укладений 09.07.2007р. між ОСОБА_3 та ПАТ «ОТП Банк».
При цьому, зазначеним рішенням встановлено, що 09.07.2007 року між ПАТ «ОТП Банк» та ОСОБА_7 укладений кредитний договір № CM- 0AF/012/2007, за умовами якого остання отримала кредит в сумі 150000 дол. США, із сплатою процентів за користування кредитом, виходячи з розрахунку 5 % річних + FIDR, із зобов`язанням повернути кредит в строк до 08.07.2014 року. 
Між зазначеними особами 06.04.2009 укладено додаткову угоду №1 до кредитного договору від 09.07.2007 № CM-0AF /012/2007, яким внесені зміни до частини 2 кредитного договору щодо визначення випадків, вразі настання яких банк має право стягувати додатковий відсоток річних до встановленого розмірі та встановлено додаткові зобов`язання для позичальника, а саме п. 2.1.6 додаткової угоди передбачає, що у випадку порушення позичальником будь – яких зобов`язань встановлених п.п. 2.1.4, 2.1.5, 3.6 цього Додаткового договору, фіксована процентна ставка чи фіксований відсоток підвищується на 2 проценти річних в порядку, передбаченому цим додатковим договором.
При цьому, суд дійшов до висновку, що з боку відповідача ОСОБА_7 існують порушення зобов`язань кредитного договору в частині погашення кредиту та сплату відсотків, у зв`язку з чим у позивача виникає право на вимогу про дострокове повернення кредитних коштів. Заборгованість за кредитним договором становить: залишок заборгованості по кредиту 124278,13 дол. США – 992969,83грн., несплачені відсотки за користування кредитом, за період з 01.02.2008 року по 15.04.2009 року – 29306,71 дол. США – 234157,68 грн., пеня 649,02 грн., а всього загальна сума простроченої заборгованості складає 153584.84 дол. США., яка підлягає стягненню з відповідача ОСОБА_7 на користь позивача ПАТ «ОТП Банк».
Крім того, з метою забезпечення виконання відповідачем ОСОБА_7 зобов`язань за кредитним договором, між позивачем та відповідачем ОСОБА_3 09.07.2007р. укладено договір поруки № SR-0АF/162/2007, відповідно до якого ОСОБА_3 зобов`язався відповідати за своєчасне виконання ОСОБА_7 боргових зобов`язань за кредитним договором. З даного вбачається, що між ПАТ «ОТП Банк» та ОСОБА_3 мають місце договірні правовідносини, які походять з договору поруки та до регулювання яких застосовуються норми параграфу 3 глави 49 ЦК України.
Відповідно до змісту укладеного між позивачем та відповідачем ОСОБА_3 договору поруки забезпечується вимоги позивача щодо сплати відповідачем ОСОБА_7 її зобов`язань саме за кредитним договором від 09.07.2007 року № СМ-0AF/012/2007. 
З врахуванням викладеного, суд вважав доведеною обставину припинення поруки за договором поруки від 09.07.2007 № SR-0AF/012/2007, виходячи з того, що договором про внесення змін від 06.04.2009, укладеним між позивачем та відповідачем ОСОБА_7 до вищевказаного кредитного договору внесені зміни, а саме: в частині збільшення зобов`язань ОСОБА_7 та зі сплати відсотків за користування кредитними коштами у випадку порушення зобов`язань визначених підпунктами 2.1.4, 2.1.5 та 3.6 додаткового договору, які первинним кредитним договором визначені не були. 
Зазначене свідчить про зміну основних зобов`язань ОСОБА_7 за кредитним договором, внаслідок чого має місце збільшення обсягу відповідальності поручителя ОСОБА_3 за кредитним договором, оскільки на внесення змін до кредитного договору останнім згода не надавалася. 
Тобто, судом не встановлено і представником позивача не надано жодних доказів, які спростовують дану обставину. З огляду на викладене, суд дійшов висновку, що порука відповідача ОСОБА_3 за спірним договором поруки від 09.07.2007 № SR-0AF/012/2007 припинилася, та як наслідок є підстави для задоволення зустрічного позову про визнання припиненим договору поруки, що в свою чергу, унеможливлює стягнення з ОСОБА_3 заборгованості за кредитним договором, як з солідарного боржника.
Крім того, обставина неотримання коштів за кредитним договорам, що стверджується представником відповідача ОСОБА_3 , спростована судом за матеріалами справи, зокрема, копіями кредитних заявок позичальника від 09.07.2007 року та 01.10.2007 року, роздруківкою руху коштів поточного рахунку ОСОБА_7 і внесення останньою коштів на погашення по кредиту до І - кварталу 2010 року, а тому не була прийнята судом.
Відповідно до ч.4 ст. 82 ЦПК України обставини, встановлені рішенням суду у господарській, цивільній або адміністративній справі, що набрало законної сили, не доказуються при розгляді іншої справи, у якій беруть участь ті самі особи або особа, щодо якої встановлено ці обставини, якщо інше не встановлено законом.
Преюдиційність у процесуальному праві - обов`язок суду, який розглядає справу, прийняти без перевірки та доказів факти, які раніше вже були встановлені судовим рішення або вироком у будь-якій іншій справі, які набрали законної сили. Преюдиційність дозволяє уникнути ухвалення суперечливих судових фактів щодо одного й того ж питання та вирішувати справи з найменшими витратами часу та засобів.
Тобто факти, установлені у прийнятих раніше судових рішеннях, які набрали законної сили, мають для суду преюдиціальний характер. Преюдиціальність означає обов`язковість фактів, установлених судовим рішення, що набрало законної сили в одній справі, для суду при розгляді інших справ (постанова Верховного Суду від 26 листопада 2019 року по справі № 922/643/19).
Крім того, виходячи з принципу обов`язковості судових рішень, який закріплено у ст. 18 ЦПК України, судові рішення, що набрали законної сили, обов`язкові для всіх органів державної влади і органів місцевого самоврядування, підприємств, установ, організацій, посадових чи службових осіб та громадян і підлягають виконанню на всій території України, а у випадках, встановлених міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, - і за її межами. 
Тим самим, суд зауважує, що заборгованість позичальника ОСОБА_9 за кредитним договором № CM-0AF/012/2007 від 09 липня 2007 року, згідно з рішенням Ленінського районного суду міста Кіровограда від 07 червня 2012 року визначена в розмірі 153 584, 84 доларів США. 
Судом також встановлено та не заперечувалося сторонами по справі, що з метою забезпечення своєчасного і повного виконання зобов`язань за кредитним договором № СМ-0AF/012/2007 від 09 липня 2007 року, між ЗАТ «ОТП Банк», як Іпотекодержателем, правонаступником усіх прав та обов`язків якого є АТ «ОТП Банк» та ОСОБА_7 , як Іпотекодавцем, 09 липня 2007 року укладений іпотечний договір (другої черги), посвідчений приватним нотаріусом Кіровоградського міського нотаріального округу Цимбаревич Л.Ю. та зареєстрований у реєстрі за № 1986, за умовами якого для забезпечення повного і своєчасного виконання Іпотекодавцем боргових зобов`язань, визначених у Статті 2 цього Договору, Іпотекодавець цим надає Іпотекодержателю в Іпотеку нерухоме майно, визначене у Статті 3 цього Договору ("Предмет Іпотеки").
Предметом Іпотеки за цим Договором є квартира  АДРЕСА_2 , та належить Іпотекодавцю на праві приватної форми власності, що підтверджується Свідоцтвом про право власності, що видане Виконавчим комітетом Кіровоградської міської Ради 24 березня 2005 року № 246 на підставі рішення Виконавчого комітету Кіровоградської міської ради від 09.03.2005 р. № 329, в обмін договору купівлі продажу від 22.04.2004 р. № 1716, від 22.04.2004 р, договору купівлі продажу № 1718, та зареєстроване в Обласному комунальному підприємстві «Кіровоградське обласне об`єднане бюро технічної інвентаризації» у книзі № 12 за номером запису 2891, дата 29 березня 2005 р. за реєстраційним номером 5427059 (витяг про реєстрацію права власності на нерухоме майно, виданий Обласним комунальним підприємством «Кіровоградське обласне об`єднане бюро технічної інвентаризації» № 6854464 від 29.03.2005).
Предмет Іпотеки складається з двох кімнат, площею 47,5 (сорок сім цілих 5/10) кв.м.; та площею 34,04 (тридцять чотири цілих 4/100) кв.м., кухні, площею 4,15 (чотири цілих 15/100) кв.м., санвузлу, площею 2,64 (два цілих 64/100) кв.м. Загальна площа: 88,33 (вісімдесят вісім цілих 33/100) квадратних метрів, житлова площа: 81,54 (вісімдесят один цілих 54/100) квадратних метрів.
Відповідно до п. 4.4. Договору вартість Предмета Іпотеки визначається за згодою між Іпотекодавцем і Іпотекодержателем та становить 1 318 050,00 (Один мільйон триста вісімнадцять тисяч п`ятдесят, 00) гривень, що за курсом НБУ на дату укладання цього Договору становить 261 000,00 (двісті шістдесят одну тисячу, 00) доларів США, (1 USD = 5,05).
Пунктами 6.1., 6.2. Договору визначено, що за рахунок Предмета Іпотеки Іпотекодержатель може задовольнити такі вимоги: а) всі Боргові Зобов`язання, не сплачені Іпотекодавцем, і (б) вимоги стосовно повного відшкодування всіх збитків, завданих порушенням Іпотекодавцем його зобов`язань за цим Договором, а також всіх фактичних витрат, понесених Іпотекодержателем у зв`язку із реалізацією його прав за цим Договором.
Іпотекодержатель має право задовольнити із вартості Предмета Іпотеки всі Фактичні Вимоги негайно після виникнення будь-якої із таких обставин: (а) несплати Іпотекодавцем Іпотекодержателю будь-якої суми у такому розмірі, у такій валюті, у такий строк і в такому порядку, як встановлено в Кредитному договорі; (б) порушення Іпотекодавцем будь-якого із його зобов`язань за ст. 5 цього Договору; (в) інших обставин, передбачених чинним законодавством України.
Відповідно до п.п. 6.4.1., 6.4.2. Іпотекодержателю належить право від свого імені продати Предмет Іпотеки будь-якій особі на підставі договору купівлі-продажу у порядку, встановленому чинним законодавством України. Цим Сторони дійшли згоди, що ціна продажу Предмета Іпотеки у випадку його продажу Іпотеко держателем, буде визначатися наступним чином: а) початкова ціна продажу Предмета Іпотеки визначається Іпотекодсржателем, але вона повинна бути не нижче його вартості, визначеної внаслідок проведення незалежної оцінки.
При виникненні Іпотечного Випадку Іпотекодержатель надсилає Іпотекодавцю Іпотечне Повідомлення (цінним листом або листом з повідомленням про вручення за адресою, вказаною в цьому Договорі) з вказівкою про загальну суму Боргових Зобов`язань та граничний строк погашення Боргових Зобов`язань. У випадку непогашення Іпотекодавцем Боргових Зобов`язань у строк, передбачений у Іпотечному Повідомленні, право власності на Предмет Іпотеки переходить від Іпотекодавця до Іпотекодержателя в день, наступний за останнім днем строку погашення Боргових Зобов`язань, вказаному в Іпотечному Повідомленні. При цьому Іпотекодержатель зобов`язаний реалізувати Предмет Іпотеки протягом 1 (одного) року, а суму, отриману від реалізації, направити на погашення Боргових Зобов`язань та інших Фактичних Вимог. Залишок коштів, отриманих від реалізації Предмета Іпотеки, після погашення Боргових Зобов`язань, інших ОСОБА_10 та відшкодування всіх витрат Іпотекодержателя, повертається Іпотекодавцю відповідно до чинного законодавства України.
Цей Договір набирає чинності з дня його нотаріального посвідчення та діє до виконання Боргових Зобов`язань в повному обсязі та зобов`язань Іпотекодавдя за цим Договором (п. 9.1. Договору).

В процесі виконання рішення Ленінського районного суду м. Кіровограда від 07 червня 2012 року, АТ «ОТП БАНК» дізнався, що ОСОБА_8 померла, та на підтвердження зазначеного звернувся до Кропивницького міського відділу державної реєстрації актів цивільного стану у Кіровоградській області Управління державної реєстрації Південно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Дніпро) із заявою про надання витягу з Державного реєстру актів цивільного стану громадян про державну реєстрацію смерті від 28 січня 2021 року за вих. № 73-3-2/972 -БТ.
На виконання зазначеної заяви 18 лютого 2021 року Відділом державної реєстрації актів цивільного стану у Кіровоградській області АТ "ОТП Банк" надано витяг з Державного реєстру актів цивільного стану громадян № 00029623119, сформований відділом державної реєстрації актів цивільного стану у Кіровоградській області Управління державної реєстрації Південно-Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м.Дніпро), згідно з яким ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_6 , померла ІНФОРМАЦІЯ_3 , актовий запис № 1696, складений 27 червня 2016 року Кіровоградським міським відділом державної реєстрації смерті Головного територіального управління юстиції у Кіровоградській області. 
У зв`язку із смертю позичальника ОСОБА_9 , яка настала ІНФОРМАЦІЯ_3 та наявністю невиконаних зобов`язань за кредитним договором № СМ-0AF/012/2007 від 09.07.2007 року, АТ «ОТП Банк» 12 квітня 2021 року звернувся до Кропивницької міської державної нотаріальної контори № 2, за місцем відкриття спадщини з вимогою кредитора, в якій просив прийняти вимогу кредитора (АТ "ОТП Банк") до провадження у спадкову справу померлої ОСОБА_9 ; пред`явити вимогу кредитора АТ "ОТП Банк" спадкоємцям померлої у сумі 198 808, 23 доларів США, що за офіційним курсом Національного Банку України станом на день проведення розрахунку становить 4 946 931, 07 гривень; повідомити АТ "ОТП Банк" про коло спадкоємців для пред`явлення їм вимоги щодо погашення суми заборгованості спадкодавця, та на підставі якої (вимоги кредитора) 21 квітня 2021 року Кропивницькою міською державною нотаріальною конторою № 2 заведена спадкова справа №214/2021 (заява (вимога кредитора) зареєстрована у книзі обліку і реєстрації спадкових справ за № 481).
Судом також встановлено та підтверджується матеріалами справи, що 14 листопада 2023 року між АТ «ОТП БАНК», як Первісним кредитором та ТОВ «Цикл Фінанс», як Новим кредитором укладено Договір про відступлення права вимоги № 14/11/23, за умовами якого в порядку та на умовах, визначених цим Договором, ПЕРВІСНИЙ КРЕДИТОР передає (відступає) у повному обсязі, а НОВИЙ КРЕДИТОР приймає на себе у повному обсязі право вимоги, що належить ПЕРВІСНОМУ КРЕДИТОРУ за Кредитними договорами, перелік яких міститься у Реєстрі вимог, наведеному у Додатку 1 до цього Договору, та які укладені між ПЕРВІСНИМ КРЕДИТОРОМ та Боржниками, а саме: ПЕРВІСНИЙ КРЕДИТОР передає (відступає) НОВОМУ КРЕДИТОРУ право вимоги виконання БОРЖНИКАМИ боргових зобов`язань які виникли за Кредитними договорами в розмірах, зазначених в Реєстрі вимог (згідно Додатку 1 до цього Договору), та які можуть виникнути у майбутньому (майбутня вимога) за Кредитними договорами, право вимоги виконання всіх інших обов`язків та зобов`язань Боржників/Поручителів/Майнових поручителів, передбачених Кредитними договорами та Договорами забезпечення, за суму, встановлену в п. 3 цього Договору (п.2.1 Договору).
ПЕРВІСНИЙ КРЕДИТОР одночасно з переходом Права вимоги за Кредитними договорами відступає (передає) НОВОМУ КРЕДИТОРУ сукупність прав, належних ПЕРВІСНОМУ КРЕДИТОРУ за договорами застави, іпотеки, перелік яких міститься у Додатку 2 до цього Договору, що укладені між ПЕРВІСНИМ КРЕДИТОРОМ та Боржниками/Майновими поручителями, шляхом укладення відповідних договорів відступлення права вимоги за такими Договорами забезпечення (за наявності оригіналів таких договорів забезпечення).
Відступлення права вимоги за Договорами забезпечення, що засвідчені нотаріально здійснюється шляхом укладення між СТОРОНАМИ на вимогу НОВОГО КРЕДИТОРА нотаріально засвідчених договорів про відступлення права вимоги за такими Договорами забезпечення (п.2.3 Договору).
Як вбачається з Реєстру вимог, що є Додатком 1 до Договору про відступлення права вимоги № 14/11/23 від 14 листопада 2023 року, Новому кредитору ТОВ «Цикл Фінанс» за договором про відступлення права вимоги № 14/11/23, перейшло, зокрема, право вимоги до боржника ОСОБА_7 , РНОКПП НОМЕР_2 , за кредитним договором № СМ-0AF/012/2007 від 09.07.2007 року.
Крім того, 14 листопада 2023 року між АТ «ОТП БАНК», як Первісним кредитором та ТОВ «Цикл Фінанс», як Новим кредитором укладено договір про відступлення права вимоги, посвідчений приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Черленюх Л.В., зареєстрований у реєстрі за № 423, за умовами якого у зв`язку з укладенням Договору про відступлення права вимоги № 14/11/23 від 14 листопада 2023 року між СТОРОНАМИ за яким ПЕРВІСНИЙ КРЕДИТОР передав НОВОМУ КРЕДИТОРУ права вимоги за Кредитними договорами, перелік яких міститься в Додатку № 1 до даного Договору та які укладені між ПЕРВІСНИМ КРЕДИТОРОМ та позичальниками, що забезпечені заставою за Договорами застави/іпотеки, перелік яких міститься в Додатку №1 до даного Договору та які укладені між ПЕРВІСНИМ КРЕДИТОРОМ та БОРЖНИКАМИ/Третіми особами, СТОРОНИ домовились: в порядку та на умовах, визначених цим Договором. ПЕРВІСНИЙ КРЕДИТОР передає у повному обсязі, а НОВИЙ КРЕДИТОР приймає на себе у повному обсязі прано вимоги, що належить ПЕРВІСНОМУ КРЕДИТОРУ за Договорами застави/іпотеки, а саме: ПЕРВІСНИЙ КРЕДИТОР передає НОВОМУ КРЕДИТОРУ право вимоги виконання ЗАСТАВОДАВЦЯМИ зобов`язань за Договорами застави/іпотеки, включаючи, але не обмежуючись, право звертати стягнення на заставлене майно.
Відповідно до Додатку № 1 Договору про відступлення права вимоги від 14 листопада 2023 року, Новому кредитору ТОВ «Цикл Фінанс» заДдоговором про відступлення права вимоги, перейшло, зокрема, право вимоги до боржника ОСОБА_7 , за договором іпотеки б/н від 09.07.2007 року, предмет застави6 двокімнатна квартира, загальна площа 88,33 кв.м, житлова площа 81, 54 кв.м за адресою: АДРЕСА_1 .

Відповідно до частини першої статті 510 ЦК України сторонами у зобов`язанні є боржник і кредитор.
Згідно з пунктом 1 частини першої статті 512 ЦК України кредитор у зобов`язанні може бути замінений іншою особою внаслідок передання ним своїх прав іншій особі за правочином (відступлення права вимоги).
За частиною першою статті 513 ЦК України правочин щодо заміни кредитора у зобов`язанні вчиняється у такій самій формі, що і правочин, на підставі якого виникло зобов`язання, право вимоги за яким передається новому кредиторові.
Відповідно до статті 514 ЦК України до нового кредитора переходять права первісного кредитора у зобов`язанні в обсязі і на умовах, що існували на момент переходу цих прав, якщо інше не встановлено договором або законом.
Отже, правова природа договору відступлення права вимоги полягає у тому, що у конкретному договірному зобов`язанні первісний кредитор замінюється на нового кредитора, який за відступленою вимогою набуває обсяг прав, визначений договором, у якому виникло таке зобов`язання.
Таким чином, позивач ТОВ «Цикл Фінанс» за умовами Договорів про відступлення права вимоги від 14 листопада 2023 року наділений правом вимоги за кредитним договором № СМ-0AF/012/2007 від 09.07.2007 року, а правовідносини, що виникли між банком та позичальником (яка померла), після її смерті трансформуються у зобов`язальні правовідносини, що виникли між кредитодавцем та спадкоємцями боржника і вирішуються у порядку положень статті 1282 ЦК України. 
Після переходу права вимоги, позивач ТОВ «ЦИКЛ ФІНАНС» 16 листопада 2023 року за вих.№СF/1203 направив лист до Кропивницької міської державної нотаріальної контори № 2 про визнання ТОВ «ЦИКЛ ФІНАНС» Кредитором та повідомлення кола спадкоємців померлої ОСОБА_4 , за наслідками розгляду якого 27 листопада 2023 року за вих. № 1914/02-14-214/2021 Кропивницькюї міською державною нотаріальною конторою № 2 повідомлено, що відомості про наявність спадкоємців ОСОБА_4 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_3 , в нотаріальній конторі відсутні. У випадку звернення спадкоємців ОСОБА_4 за оформленням спадщини вони будуть повідомлені про надходження вимоги кредитора та наявність заборгованості перед кредитором.
При цьому, відповідно до відповіді Департаменту надання адміністративних послуг Кропивницької міської ради від 22.01.2024 року № 113/13 на адвокатський запит, в реєстрі Кропивницької міської територіальної громади станом на 24 червня 2016 року за адресою: АДРЕСА_1 з 21.05.2011 року зареєстровані: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 та ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 . ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_6 , була зареєстрована за вказаною адресою з 21.05.2011 року та знята з реєстрації 14.07.2016 року, у зв`язку з державною реєстрацією смерті. 
Враховуючи отриману інформацію, 08 травня 2024 року позивачем ТОВ «ЦИКЛ ФІНАНС» ОСОБА_2 , в інтересах якої діє законний представник ОСОБА_3 та ОСОБА_1 , як до осіб, які постійно проживали за місцем реєстрації разом з померлою ОСОБА_8 , станом на дату смерті боржника направлено вимогу кредитора (в порядку ст.1281 ЦК України) про необхідність погашення заборгованості за кредитним договором № СМ-0AF/012/2007 від 09.07.2007 року, згідно з рішенням Ленінського районного суду м. Кіровограда від 07 червня 2012 року, у справі № 2-3204/11, в розмірі 153 584,84 доларів США, але не більше вартості майна, одержаного у спадщину, яка залишена без задоволення.
Крім того, як вбачається з Витягів з Державного реєстру актів цивільного стану громадян про державну реєстрацію народження відповідно до статей 126, 133, 135 Сімейного кодексу України № 00053272182 та № 00053272495 від 27 серпня 2025 року, наданих на виконання ухвали суду від 26 травня 2025 року, за якими ОСОБА_1 , народився ІНФОРМАЦІЯ_9 , актовий запис № 735, а ОСОБА_2 народилася ІНФОРМАЦІЯ_10 , актовий запис № 2270, їх батьками зазначені: «батько» ОСОБА_3 , «мати» ОСОБА_7 . Відомості про батька записані відповідно до статті 126 Сімейного кодексу України.
При цьому, з матеріалів спадкової справи № 214/2021 до майна померлої ІНФОРМАЦІЯ_3 ОСОБА_4 , заведеної 21 квітня 2021 року Кропивницькою міською державною нотаріальною конторою № 2 встановлено, що спадкоємці ОСОБА_8 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_3 до Кропивницької міської державної нотаріальної контори № 2 із заявами про прийняття чи відмову у прийнятті спадщини не зверталися. Свідоцтво про право на спадщину спадкоємцям не видавалось.
При цьому, встановлено, що спадкова справа заведена на підставі вимоги кредитора АТ "ОТП Банк" (заява надійшла 21.04.2021 року, зареєстрована під номером №481).
Також встановлено, що позивач ТОВ "Цикл Фінанс" звертався до Кропивницької міської державної нотаріальної контори №2 з запитами щодо надання інформації від 16 листопада 2023 року за вих.№ СF/1203 та від 23 жовтня 2024 року за вих.№СF/3745, за якими просив повідомити ТОВ "Цикл Фінанс" про спадкоємців померлої ОСОБА_4 ; чи видавались свідоцтва про право на спадщину спадкоємцям померлої ОСОБА_4 ; повідомити спадкоємців ОСОБА_4 про майнові вимоги ТОВ "Цикл Фінанс", крім того, просив повідомити, чи отримано Кропивницькою міською державною нотаріальною конторою №2 вимогу кредитора АТ "ОТП Банк" від 12 квітня 2021 року, на які Кропивницькою міською державною нотаріальною конторою №2 надано відповіді за вих. №1914/02-14-214/2021 від 27.11.2023 року та за вих.№1571/02-14-214/2021 від 19.11.2024 року відповідно, за якими повідомлено, що відомості про наявнгість спадкоємців ОСОБА_4 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_3 , в нотаріальній конторі відсутні, та, крім того, повідомлено, що вимога кредитора АТ "ОТП Банк" до спадкоємців ОСОБА_4 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_3 , яка надійшла на адресу нотаріальної контори 21 квітня 2021 року, зареєстрована у книзі обліку і реєстрації спадкових справ за №481, заведена спадкова справа №214/2021.

Звертаючись до суду з зазначеним позовом, позивач ТОВ "Цикл Фінанс" як на обгрунтування підстав позову посилався на те, що відповідачі як спадкоємці, які прийняли спадщину померлого іпотекодавця та боржника за кредитним договором ОСОБА_9 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_3 , мають відповідати за пред`явленим позовом про звернення стягнення на предмет іпотеки, оскільки зобов`язання останньої перед банком не виконане, заборгованість не погашена.

Згідно зі статтею 526 ЦК України зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться.
За статтею 610 ЦК України порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання).
Відповідно до статті 626 ЦК України договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків.
За умовами статті 625 ЦК України боржник не звільняється від відповідальності за неможливість виконання грошового зобов`язання.
Статтею 1054 ЦК України визначено, що за кредитним договором банк або інша фінансова установа (кредитодавець) зобов`язується надати грошові кошти (кредит) позичальникові у розмірі та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов`язується повернути кредит та сплатити проценти.
Позичальник зобов`язаний повернути позикодавцеві позику (грошові кошти у такій самій сумі або речі, визначені родовими ознаками, у такій самій кількості, такого самого роду та такої самої якості, що були передані йому позикодавцем) у строк та в порядку, що встановлені договором (частина перша статті 1049 ЦК України).
Згідно з частиною першою статті 1048 ЦК України позикодавець має право на одержання від позичальника процентів від суми позики, якщо інше не встановлено договором або законом. Розмір і порядок одержання процентів встановлюються договором. Якщо договором не встановлений розмір процентів, їх розмір визначається на рівні облікової ставки Національного банку України. У разі відсутності іншої домовленості сторін проценти виплачуються щомісяця до дня повернення позики.
Відповідно до статті 1 Закону України «Про іпотеку» іпотека - вид забезпечення виконання зобов`язання нерухомим майном (неподільним об`єктом незавершеного будівництва, майбутнім об`єктом нерухомості), що залишається у володінні і користуванні іпотекодавця, згідно з яким іпотекодержатель має право в разі невиконання боржником забезпеченого іпотекою зобов`язання задовольнити свої вимоги за рахунок предмета іпотеки переважно перед іншими кредиторами такого боржника у порядку, встановленому цим Законом.
Таким чином, іпотека, як майновий спосіб забезпечення виконання зобов`язання, є особливим (додатковим) забезпечувальним зобов`язанням, що має на меті стимулювати боржника до виконання основного зобов`язання та запобігти негативним наслідкам порушення боржником своїх зобов`язань або зменшити їх.
Забезпечувальне зобов`язання (взаємні права і обов`язки) виникає між іпотекодержателем (кредитором за основним зобов`язанням) та іпотекодавцем (боржником за основним зобов`язанням).
Виконання забезпечувального зобов`язання, що виникає з іпотеки, полягає в реалізації іпотекодержателем (кредитором) права одержати задоволення за рахунок переданого боржником в іпотеку майна переважно перед іншими кредиторами цього боржника. Сутність цього права полягає в тому, що воно дозволяє задовольнити вимоги кредитора навіть у разі невиконання боржником свого зобов`язання в силу компенсаційності цього права за рахунок іпотечного майна та встановленого законом механізму здійснення кредитором свого преважного права, незалежно від переходу права власності на це майно від іпотекодавця до іншої особи (в тому числі й у випадку недоведення до цієї особи інформації про обтяження майна).
Відповідно до частини 4 статті 3 Закону України «Про іпотеку» (у редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин) передбачено, що іпотека має похідний характер від основного зобов`язання і є дійсною до припинення основного зобов`язання або до закінчення строку дії іпотечного договору.
Згідно зі статтею 33 Закону України «Про іпотеку» передбачено, що у разі невиконання або неналежного виконання боржником основного зобов`язання іпотекодержатель вправі задовольнити свої вимоги за основним зобов`язанням шляхом звернення стягнення на предмет іпотеки. Право іпотекодержателя на звернення стягнення на предмет іпотеки також виникає з підстав, встановлених статтею 12 цього Закону.
Частина перша статті 12 Закону України «Про іпотеку» передбачає, що у разі порушення іпотекодавцем обов`язків, встановлених іпотечним договором, іпотекодержатель має право вимагати дострокового виконання основного зобов`язання, а в разі його невиконання - звернути стягнення на предмет іпотеки, якщо інше не передбачено законом.
Частиною першою статті 35 Закону України «Про іпотеку» визначено, що у разі порушення основного зобов`язання та/або умов іпотечного договору іпотекодержатель надсилає іпотекодавцю та боржнику, якщо він є відмінним від іпотекодавця, письмову вимогу про усунення порушення. В цьому документі зазначається стислий зміст порушених зобов`язань, вимога про виконання порушеного зобов`язання у не менш ніж тридцятиденний строк та попередження про звернення стягнення на предмет іпотеки у разі невиконання цієї вимоги. Якщо протягом встановленого строку вимога іпотекодержателя 
залишається без задоволення, іпотекодержатель вправі розпочати 
звернення стягнення на предмет іпотеки відповідно до цього Закону. 
Положеннями частини другої статті 35 Закону України «Про іпотеку» визначено, що положення частини першої цієї статті не є перешкодою для реалізації права іпотекодержателя звернутись у будь-який час за захистом своїх порушених прав до суду у встановленому законом порядку.
Отже, чинним законодавством передбачено право іпотекодержателя задовольнити забезпечені іпотекою вимоги за рахунок предмета іпотеки у випадку невиконання або неналежного виконання боржником забезпеченого іпотекою зобов`язання.
Згідно зі статтею 1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав i обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).
Як передбачено статтею 1218 ЦК України до складу спадщини входять усі права і обов`язки, що належали спадкодавцю на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.
Відповідно до ч.ч.1, 2 ст.1220 ЦК України спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою.Часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою (частина третя статті 46 цього Кодексу).
Право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. У разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі неохоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261-1265 цього Кодексу. Право на спадкування виникає у день відкриття спадщини (ст.1223 ЦК України).
Відповідно до ст.1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її.
Не допускається прийняття спадщини з умовою чи із застереженням.
Спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї.
Малолітня, неповнолітня, недієздатна особа, а також особа, цивільна дієздатність якої обмежена, вважаються такими, що прийняли спадщину, крім випадків, встановлених частинами другою - четвертою статті 1273 цього Кодексу.
Незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини.
Відповідно до ст.1296 ЦК України спадкоємець, який прийняв спадщину, може одержати свідоцтво про право на спадщину. Якщо спадщину прийняло кілька спадкоємців, свідоцтво про право на спадщину видається кожному з них із визначенням імені та часток у спадщині інших спадкоємців. Відсутність свідоцтва про право на спадщину не позбавляє спадкоємця права на спадщину.
Отже, відповідно до приписів чинного цивільного законодавства хоча право на спадкування виникає у день відкриття спадщини (ч.3 ст.1223 ЦК України), проте спадщина належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини незалежно від часу прийняття спадщини (ч.5 ст.1268 ЦК України), а відсутність свідоцтва про право на спадщину не позбавляє спадкоємця права на спадщину (ч.3 ст.1296 ЦК України).
Відповідно до ст.1281 ЦК України, у редакції, яка діяла на час відкриття спадщини, спадкоємці зобов`язані повідомити кредитора спадкодавця про відкриття спадщини, якщо їм відомо про його борги.
Кредиторові спадкодавця належить протягом шести місяців від дня, коли він дізнався або міг дізнатися про відкриття спадщини, пред`явити свої вимоги до спадкоємців, які прийняли спадщину, незалежно від настання строку вимоги.
Якщо кредитор спадкодавця не знав і не міг знати про відкриття спадщини, він має право пред`явити свої вимоги до спадкоємців, які прийняли спадщину, протягом одного року від настання строку вимоги.
Кредитор спадкодавця, який не пред`явив вимоги до спадкоємців, що прийняли спадщину, у строки, встановлені частинами другою і третьою цієї статті, позбавляється права вимоги.

Статтею 1282 ЦК України, у редакції, яка діяла на час відкриття спадщини, встановлено, що спадкоємці зобов`язані задовольнити вимоги кредитора повністю, але в межах вартості майна, одержаного у спадщину. Кожен із спадкоємців зобов`язаний задовольнити вимоги кредитора особисто, у розмірі, який відповідає його частці у спадщині.
Вимоги кредитора спадкоємці зобов`язані задовольнити шляхом одноразового платежу, якщо домовленістю між спадкоємцями та кредитором інше не встановлено.
У разі відмови від одноразового платежу суд за позовом кредитора накладає стягнення на майно, яке було передане спадкоємцям у натурі.

За змістом наведених вище норм права задоволення вимог кредитора спадкоємцями має відбуватись у межах вартості отриманого ними у спадщину майна, на підставі чого обов`язок спадкоємців боржника перед кредиторами спадкодавця виникає лише у межах, передбачених статтею 1282 ЦК України, тобто в межах вартості майна, одержаного у спадщину. Уразі неотримання від спадкодавця у спадщину жодного майна, особа не набуває статусу спадкоємця, і, як наслідок, у неї відсутній обов`язок задовольнити вимоги кредитора померлої особи.
Оскільки зі смертю позичальника зобов`язання з повернення кредиту включаються до складу спадщини, строки пред`явлення кредитодавцем вимог до спадкоємців позичальника, а також порядок задоволення цих вимог регламентуються статтями 1281 та 1282 ЦК України. Стаття 1281 ЦК України, яка визначає преклюзивні строки пред`явлення таких вимог, застосовується і до кредитних зобов`язань, забезпечених іпотекою. Сплив цих строків має наслідком позбавлення кредитора права вимоги (припинення його цивільного права) за основним і додатковим зобов`язанням, а також припинення таких зобов`язань.

Відповідно до ст.23 Закону України «Про іпотеку» у разі переходу права власності (права господарського відання) на предмет іпотеки від іпотекодавця до іншої особи, у тому числі в порядку спадкування чи правонаступництва, іпотека є дійсною для набувача відповідного нерухомого майна, навіть у тому випадку, якщо до його відома не доведена інформація про обтяження майна іпотекою. 
Особа, до якої перейшло право власності на предмет іпотеки, набуває статус іпотекодавця і має всі його права і несе всі його обов`язки за іпотечним договором, у тому обсязі і на тих умовах, що існували до набуття ним права власності на предмет іпотеки. 
Якщо право власності на предмет іпотеки переходить до спадкоємця фізичної особи - іпотекодавця, такий спадкоємець не несе відповідальність перед іпотекодержателем за виконання основного зобов`язання, але в разі його порушення боржником він відповідає за задоволення вимоги іпотекодержателя в межах вартості предмета іпотеки. 
Приписи статей 1281 та 1282 ЦК України та статті 23 Закону України «Про іпотеку» регламентують особливості правового регулювання відносин між кредитором і спадкоємцями боржника, зокрема і в зобов`язаннях, забезпечених іпотекою. 
За змістом цих приписів: 1) у разі переходу права власності на предмет іпотеки у порядку спадкування право іпотеки є чинним для спадкоємця; 2) спадкоємець, до якого перейшло право власності на предмет іпотеки, набуває статус іпотекодавця; 3) спадкоємець (фізична особа) не несе відповідальність перед іпотекодержателем за виконання боржником основного зобов`язання, але в разі його порушення боржником такий спадкоємець відповідає за задоволення вимоги іпотекодержателя в межах вартості предмета іпотеки; 4) спадкоємець зобов`язаний повідомити кредитора спадкодавця про відкриття спадщини, якщо йому відомо про борги останнього; 5) кредитор має пред`явити свою вимогу до спадкоємців протягом 6 місяців з дня, коли він дізнався або міг дізнатися про відкриття спадщини, незалежно від настання строку вимоги, а якщо кредитор спадкодавця не знав і не міг знати про відкриття спадщини, то не пізніше одного року від настання строку вимоги; 6) наслідком пропуску кредитором вказаних строків звернення з вимогою до спадкоємців є позбавлення кредитора права вимоги.
Стаття 17 Закону України «Про іпотеку» визначає підстави для припинення іпотеки, серед яких немає такої як смерть іпотекодавця, оскільки за змістом частини першої статті 1282 ЦК України та частини першої статті 23 Закону України «Про іпотеку» у разі переходу права власності на предмет іпотеки в порядку спадкування іпотека є дійсною для набувача відповідного нерухомого майна, який як спадкоємець набуває статус іпотекодавця. Відтак, іпотека у зв`язку з фактом набуття її предмета у власність спадкоємцями боржника-іпотекодавця не припиняється.
При цьому, поняття «строк пред`явлення кредитором спадкодавця вимог до спадкоємців» не тотожне поняттю «позовна давність». Так, частина четверта статті 1281 ЦК України визначає наслідком пропуску кредитором спадкодавця строків пред`явлення вимог до спадкоємців позбавлення права вимоги такого кредитора, який не пред`явив вимоги до спадкоємців, що прийняли спадщину, у строки, встановлені частинами другою і третьою цієї статті. Тоді як згідно з частиною четвертою статті 267 ЦК України сплив позовної давності, про застосування якої заявлено стороною у спорі, є підставою для відмови у позові.
Відтак, визначені статтею 1281 ЦК України строки пред`явлення кредитором вимоги до спадкоємців і позовна давність є різними строками. Сплив перших має наслідком позбавлення кредитора права вимоги (припинення його цивільного права), а отже, і неможливість вимагати у суді захисту відповідного права. Натомість, сплив позовної давності не виключає наявність у кредитора права вимоги та є підставою для відмови у позові за умови, якщо про застосування позовної давності у суді заявила одна зі сторін.
Відповідно до статті 598 ЦК України зобов`язання припиняється частково або у повному обсязі на підставах, встановлених договором або законом.
За змістом пункту 1 частини першої статті 593 ЦК України та частини першої статті 17 Закону України «Про іпотеку» право застави (зокрема, іпотека) припиняється у разі припинення зобов`язання, забезпеченого заставою.
Сплив визначених статтею 1281 ЦК України строків пред`явлення кредитором вимоги до спадкоємців має наслідком позбавлення кредитора права вимоги за основним і додатковим зобов`язаннями, а також припинення таких зобов`язань.
При цьому, судом відзначається, що про смерть боржника ОСОБА_9 кредитор АТ «ОТП Банк», правонаступником якого є ТОВ "Цикл Фінанс" дізнався 18 лютого 2021 року, у зв`язку з чим у передбачений статтею 1281 ЦК України шестимісячний строк, а саме 12 квітня 2021 року звернувся до Кропивницької міської державної нотаріальної контори № 2 з вимогою кредитора, на підставі якої 21 квітня 2021 року Кропивницькою міською державною нотаріальною конторою №2 була заведена спадкова справа № 214/2021.
Крім того, упостанові Верховного Суду від 13 червня 2018 року у справі № 320/9961/15-ц викладено правовий висновок про те, що початком перебігу позовної давності є день, коли банк отримав повідомлення приватного нотаріуса з інформацією про коло спадкоємців померлого боржника. 
Відповідно до ст.1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Не допускається прийняття спадщини з умовою чи із застереженням. Спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї. Малолітня, неповнолітня, недієздатна особа, а також особа, цивільна дієздатність якої обмежена, вважаються такими, що прийняли спадщину, крім випадків, встановлених частинами другою - четвертою статті 1273 цього Кодексу. Незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини.
Відповідно до ст. 1281 Цивільного кодексу України спадкоємці зобов`язані повідомити кредитора спадкодавця про відкриття спадщини, якщо їм відомо про його борги та/або якщо вони спадкують майно, обтяжене правами третіх осіб. Однак, спадкоємці не повідомили Банк про відкриття спадщини.
Кредиторові спадкодавця належить пред`явити свої вимоги до спадкоємця, який прийняв спадщину, не пізніше шести місяців з дня одержання спадкоємцем свідоцтва про право на спадщину на все або частину спадкового майна незалежно від настання строку вимоги. Якщо кредитор не знав і не міг знати про прийняття спадщини або про одержання спадкоємцем свідоцтва про право на спадщину, він має право пред`явити свої вимоги до спадкоємця, який прийняв спадщину, протягом шести місяців з дня, коли він дізнався про прийняття спадщини або про одержання спадкоємцем свідоцтва про право на спадщину.
Відповідно до ст. 1282 Цивільного кодексу України спадкоємці зобов`язані задовольнити вимоги кредитора повністю, але в межах вартості майна, одержаного у спадщину. Кожен із спадкоємців зобов`язаний задовольнити вимоги кредитора особисто, у розмірі, який відповідає його частці у спадщині. Вимоги кредитора спадкоємці зобов`язані задовольнити шляхом одноразового платежу, якщо домовленістю між спадкоємцями та кредитором інше не встановлено. У разі відмови від одноразового платежу суд за позовом кредитора звертає стягнення на майно, яке було передане спадкоємцям у натурі.
Спадкоємець, який прийняв спадщину, може одержати свідоцтво про право на спадщину. Відсутність свідоцтва про право на спадщину не позбавляє спадкоємця права на спадщину (ст.1296 ЦК України).
Спадкоємець, який прийняв спадщину, у складі якої є майно та/або майнові права, які обтяжені, та/або нерухоме майно та інше майно, щодо якого здійснюється державна реєстрація, зобов`язаний звернутися до нотаріуса за видачею йому свідоцтва про право на спадщину на таке майно (ч.1 ст.1297 ЦК України). Строк отримання свідоцтва про спадщину законом не обмежений.
Згідно правової позиції Верховного Суду України, викладеної у п.27 Постанови Пленуму ВСУ «Про судову практику у справах про спадкування» від 30.05.2008 року №7, «отримання спадкоємцем, який прийняв спадщину, свідоцтва про право на спадщину відповідно до ст.1296 ЦК є правом, а не обов`язком спадкоємця. Відсутність у спадкоємця свідоцтва про право на спадщину не може бути підставою для відмови у відкритті провадження у справі».
Часом відкриття спадщини є день смерті особи, або день з якого вона оголошується померлою (частина друга статті 1220 ПК України).
Відповідно до частини першої статті 1296 ПК України спадкоємець, який прийняв спадщину, може одержати свідоцтво про право на спадщину.
Незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини (частина п`ята статті 1268 ЦК України).
Згідно з частиною першою статті 1297 ЦК України спадкоємець, який прийняв спадщину, у складі якої є нерухоме майно, зобов`язаний звернутися до нотаріуса за видачею йому свідоцтва про право на спадщину на нерухоме майно.
Однак відсутність свідоцтва про право на спадщину не позбавляє спадкоємця права на спадщину (частина третя статті 1296 ЦК України).
Аналіз зазначених норм права дає підстави для висновку, що хоч отримання спадкоємцем, який прийняв спадщину, свідоцтва про право на спадщину відповідно до статті 1296 ЦК України є правом, а не обов`язком спадкоємця, однак відсутність у спадкоємця такого свідоцтва не може бути підставою для відмови у задоволенні вимог кредитора.
Спадкові права є майновим об`єктом цивільного права, оскільки вони надають спадкоємцям можливість успадкувати майно (прийняти спадщину), але право розпорядження нею виникає після оформлення успадкованого права власності у встановленому законом порядку.
Враховуючи, зазначене судом відзначається, що відповідачі ОСОБА_1 та ОСОБА_11 не зверталися до Кропивницької міської державної нотаріальної контори № 2 із заявами про прийняття спадщини або відмови від неї, а про те, що вони зареєстровані за адресою знаходження іпотечного майна, позивачу стало відомо лише 22 січня 2024 року з відповіді Департаменту надання адміністративних послуг, на підставі чого ТОВ «Цикл Фінанс» не втратив право пред`явлення вимоги про звернення стягнення на предмет іпотеки до спадкоємців, а тому суд відхиляє заяву представника відповідача  ОСОБА_1 – адвоката Степаненка В.О. про застосування строків позовної давності.

Крім того, представник відповідача  ОСОБА_1 – адвокат Степаненко В.О. в обгрунтування заперечень проти позову зазначав, що факт реєстрації місця проживання не є безумовним підтвердженням того, що відповідач ОСОБА_1 є спадкоємцем ОСОБА_4 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_3 , та фактично прийняв спадщину після її смерті.
Поряд з цим, суд зауважує, що відносини щодо місця проживання фізичної особи в публічно-правовому розумінні регулюються Законом України "Про свободу пересування та вільний вибір місця проживання в Україні".
У статті 3 Закону України "Про свободу пересування та вільний вибір місця проживання в Україні" міститься визначення термінів, що вживаються у ньому, зокрема: місце перебування - житло або спеціалізована соціальна установа для бездомних осіб, інший надавач соціальних послуг з проживанням, у якому особа, яка отримала довідку про звернення за захистом в Україні, проживає строком менше шести місяців на рік або отримує соціальні послуги; місце проживання - житло з присвоєною у встановленому законом порядку адресою, в якому особа проживає, а також апартаменти (крім апартаментів у готелях), кімнати та інші придатні для проживання об`єкти нерухомого майна, заклад для бездомних осіб, інший надавач соціальних послуг з проживанням, стаціонарна соціально-медична установа та інші заклади соціальної підтримки (догляду), в яких особа отримує соціальні послуги.
Механізм декларування/реєстрації місця проживання (перебування), зміни місця проживання, зняття із задекларованого/зареєстрованого місця проживання (перебування), скасування декларування/реєстрації місця проживання (перебування), а також встановлення форми необхідних для цього документів визначає Порядок декларування та реєстрації місця проживання (перебування), затверджений постановою Кабінету Міністрів України №265 від 07.02.2022.
Відповідно до пунктів 3, 4, 5 цього Порядку декларування/реєстрація місця проживання (перебування), зняття із задекларованого/зареєстрованого місця проживання (перебування), зміна місця проживання (перебування), скасування декларування/реєстрації місця проживання (перебування) особи здійснюється органом реєстрації, на території територіальної громади, на яку поширюються повноваження відповідної ради.
Особа може задекларувати/зареєструвати своє місце проживання (перебування) лише за однією адресою. У разі коли особа проживає у двох і більше місцях, вона здійснює декларування/реєстрацію місця проживання (перебування) за однією з таких адрес за власним вибором. За адресою задекларованого/зареєстрованого місця проживання (перебування) з особою ведеться офіційне листування та вручення офіційної кореспонденції.
Громадянин України, який проживає на території України, а також іноземець чи особа без громадянства, які на законних підставах постійно або тимчасово проживають на території України, зобов`язані протягом 30 календарних днів після зняття із задекларованого/зареєстрованого місця проживання та прибуття до нового місця проживання (перебування) задекларувати/зареєструвати його.
Статтею 160 Сімейного кодексу України визначено, що місце проживання дитини, яка не досягла десяти років, визначається за згодою батьків . Місце проживання дитини, яка досягла десяти років, визначається за спільною згодою батьків та самої дитини (ч.ч.1, 2).
Отже, особа може мати декілька місць проживання/перебування. Водночас законодавством визначено необхідність проведення реєстрації (декларування) місця проживання/перебування особи, яка може бути здійснена тільки за однією адресою за її власним вибором, в тому числі й на підставі договору оренди житлового приміщення.
Враховуючи, зазначене приймаючи до уваги, що відповідачі ОСОБА_12 та ОСОБА_2 , з 21 травня 2011 року були зареєстровані за адресою АДРЕСА_1 , разом з матір`ю ОСОБА_8 , а тому вважаються спадкоємцями першої черги за законом, після смерті матері, яка померла ІНФОРМАЦІЯ_3 . 
Суд зауважує, що у даній справі до обов`язку позивача як кредитора спадкодавця належить доказування обставин щодо розміру заборгованості боржника на день відкриття спадщини, наявність спадкоємців боржника, дотримання кредитором строку, визначеного статтею 1282 ЦК України, звернення з вимогою до спадкоємців боржника, а до обов`язку спадкоємців позичальника, у разі заперечення проти заявлених вимог, належить обов`язок доведення розміру та вартості успадкованого ними майна, тобто, обсяг спадкового майна та його вартість повинен доводити спадкоємець, який заперечує проти вимог кредитора спадкодавця, оскільки відповідальність спадкоємця за зобов`язаннями спадкодавця обмежена вартістю успадкованого майна.
Відповідно до ч.ч.1-3 ст.89 ЦПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).
При цьому, суду не надано доказів, що відповідачі задовольнили вимоги позивача про погашення заборгованості за кредитним договором № СМ-0AF/012/2007 від 09.07.2007 року, а відтак позивач має право вимагати звернення стягнення на спадкове майно - квартиру, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , що є предметом іпотеки відповідно до договору іпотеки від 09.07.2007 року, в межах вартості вказаної квартири, як майна, одержаного спадкоємцями ОСОБА_1 та ОСОБА_2 у спадщину.

Враховуючи вищевикладене, встановивши обставини справи та оцінивши зібрані у справі докази в їх сукупності, суд дійшов висновку про обгрунтованість та доведеність позивачем заявленмх позовних вимог, на підставі чого позов підлягає задоволенню та в рахунок погашення на користь товариства з обмеженою відповідальністю «ЦИКЛ ФІНАНС» заборгованості ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , за кредитним договором № CM-0AF/012/2007 від 09 липня 2007 року, розмір якої згідно з рішенням Ленінського районного суду міста Кіровограда від 07 червня 2012 року у справі № 2-3204/11 становить 153 584 доларів США 84 центів, але не більше вартості майна, одержаного у спадщину, звернути стягнення на предмет іпотеки - майно, яке було передане в натурі ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , як спадкоємцям після смерті ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_6 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_3 , а саме: квартиру АДРЕСА_3 , шляхом продажу на прилюдних торгах із визначенням вартості майна в межах процедури виконавчого провадження, передбаченої Законом України «Про виконавче провадження» на рівні, не нижчому за звичайні ціни на такий вид майна на підставі оцінки, проведеної суб`єктом оціночної діяльності або незалежним експертом на стадії оцінки майна під час проведення виконавчих дій.
Крім того, на підставі ч.1 ст. 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог, у зв`язку з чим з відповідачів на користь позивача підлягає стягненню судовий збір у розмірі 28 780 грн. 04 грн., в рівних частинах, тобто по 14 390 грн. 02 коп. з кожного з відповідачів.

На підставі вищевикладеного, керуючись ст.ст.4,5,7,10,12,13, ст.ст.77-80, 81, 95, 133, 141, 235, 258, 259, 263, 264, 265 Цивільного процесуального кодексу України, суд, -

В И Р І Ш И В:

Позов товариства з обмеженою відповідальністю «ЦИКЛ ФІНАНС» до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору: Служба у справах дітей Кропивницької міської ради про звернення стягнення на майно, яке передано спадкоємцям у натурі, - задовольнити.
В рахунок погашення на користь товариства з обмеженою відповідальністю «ЦИКЛ ФІНАНС», код ЄДРПОУ 43453613, заборгованості ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , за кредитним договором № CM-0AF/012/2007 від 09 липня 2007 року, розмір якої згідно з рішенням Ленінського районного суду міста Кіровограда від 07 червня 2012 року у справі № 2-3204/11 становить 153 584 (сто п`ятдесят три тисячі п`ятсот вісімдесят чотири) доларів США 84 центів, але не більше вартості майна, одержаного у спадщину, звернути стягнення на предмет іпотеки - майно, яке було передане в натурі ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , як спадкоємцям після смерті ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_6 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_3 , а саме: квартиру АДРЕСА_3 .
Встановити спосіб реалізації предмета іпотеки шляхом продажу на прилюдних торгах із визначенням вартості майна в межах процедури виконавчого провадження, передбаченої Законом України «Про виконавче провадження» на рівні, не нижчому за звичайні ціни на такий вид майна на підставі оцінки, проведеної суб`єктом оціночної діяльності або незалежним експертом на стадії оцінки майна під час проведення виконавчих дій.
Стягнути з ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , на користь товариства з обмеженою відповідальністю «ЦИКЛ ФІНАНС», код ЄДРПОУ 43453613, судовий збір у розмірі 28 780 грн. 04 грн., в рівних частинах, тобто по 14 390 грн. 02 коп. з кожного.
Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.
У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.
Учасники справи мають право оскаржити в апеляційному порядку рішення суду.
Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення до суду апеляційної інстанції, яким є Кропивницький апеляційний суд. У разі оголошення лише вступної та резолютивної частини судового рішення, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.
Учасник справи має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження з підстав, передбачених ч.ч.2, 3 ст.354 ЦПК України.

Суддя Подільського 
районного суду 
міста Кропивницького Лілія Андріївна Іванова