Справа № 405/1908/26
провадження № 3/405/339/26

ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

18.05.2026 	м. Кропивницький	

Подільський районний суд міста Кропивницького у складі: головуючого судді Майданнікова О.І., розглянувши матеріали справи про адміністративне правопорушення, що надійшли з Управління патрульної поліції в Кіровоградській області Департаменту патрульної поліції, про притягнення до адміністративної відповідальності 
ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП - НОМЕР_1 , громадянки України, зареєстрованої та проживаючої за адресою: АДРЕСА_1 , тимчасово не працюючої, інформація щодо сімейного стану та утриманців відсутня,
за ч. 1 ст. 51 Кодексу України про адміністративні правопорушення, -
встановив:
згідно з протоколом про адміністративне правопорушення від 18.03.2026 серія ВАД №575195, ОСОБА_1 18.03.2026 о 12 год. 31 хв. в приміщенні магазину «Файно Маркет», за адресою м. Кропивницький, вул. Алли Горської, буд.71, таємно викрала з полиці магазину «Горілку Немирівську 40% 0,5 л.», в кількості 1 штука, чим завдав магазину матеріальних збитків на загальну суму 101 грн. 65 грн. без ПДВ, відповідальність за яке передбачена ч. 1 ст. 51 КУпАП.
В судове засідання ОСОБА_1 не з`явилася. Щодо можливості розгляду справи у відсутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, суд зазначає наступне.
За загальним правилом справа про адміністративне правопорушення розглядається у п`ятнадцятиденний строк з дня одержання органом (посадовою особою), правомочним розглядати справу, протоколу про адміністративне правопорушення та інших матеріалів справи (частина перша статті 277 КУпАП).
Згідно із частиною другою статті 38 КУпАП, якщо справи про адміністративні правопорушення відповідно до цього Кодексу чи інших законів підвідомчі суду (судді), стягнення може бути накладено не пізніш як через три місяці з дня вчинення правопорушення, а при триваючому правопорушенні – не пізніш як через три місяці з дня його виявлення.
Статтею 268 КУпАП визначено, що справа про адміністративне правопорушення розглядається в присутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності. Під час відсутності цієї особи справу може бути розглянуто лише у випадках, коли є дані про своєчасне її сповіщення про місце і час розгляду справи і якщо від неї не надійшло клопотання про відкладення розгляду справи. При розгляді справ про адміністративні правопорушення, передбачені частиною першою статті 44, статтями 51, 146, 160, 172-4 - 172-9, 173, частиною третьою статті 178, статтями 185, 185-1, статтями 185-7, 187 цього Кодексу, присутність особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, є обов`язковою. У разі ухилення від явки на виклик органу внутрішніх справ або судді районного, районного у місті, міського чи міськрайонного суду цю особу може бути органом внутрішніх справ (Національною поліцією) піддано приводу.
ОСОБА_1 , яка про день, час та місце розгляду справи, що призначався на 10.04.2026, 30.04.2026, 18.05.2026 повідомлялася належним чином, в порядку передбаченому ст. 277-2 КУпАП, за адресою місця проживання останньої, зазначеною у протоколі про адміністративне правопорушення: АДРЕСА_1 , - в судове засідання не з`явилася, про причини своєї неявки суд не повідомила, клопотання від ОСОБА_1 про перенесення розгляду справи чи розгляд справи за її відсутності до суду не надходили, при цьому, поштове повідомлення (судова повістка про явку до суду), яке надсилалось ОСОБА_1 на 10.04.2026 було повернуті до суду без вручення адресату, з поміткою «адресат відсутній за вказаною адресою» (а.п.11). При цьому, на 30.04.2026 та 18.05.2026 була повідомлена належним чином, про що свідчить поштове повідомлення про отримання повістки про виклик до суду, під власний підпис (а.п.16,33). 
Відповідно до рапортів працівників поліції Управління патрульної поліції в Кіровоградській області Департаменту патрульної поліції від 23.04.2026 за вх.№13829 під час виїзду останніми за адресою: вул. Ігоря Замоцького (ст.н. Олексія Єгорова), буд.135 А, м. Кропивницький, з метою вручення судової повістки ОСОБА_1 виявлено останньої не було, двері ніхто не відчинив. 
Постановою судді Подільського районного суду м. Кропивницького від 30.04.2026 ОСОБА_1 піддано приводу в судове засідання, призначене на 18.05.2026 о 09:05 год., однак постанова суду про привід органом внутрішніх справ (Національною поліцією) виконана не була. Були відібранні пояснення від ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , який являється сусідом гр. ОСОБА_1 , в якому вказав, що проінформує ОСОБА_1 про необхідність прибуття до суду у встановленому дату та час (а.п. 22-23). Разом з тим, судом вживались й інші заходи щодо повідомлення  ОСОБА_1 про дату, місце та час розгляду справи втому числі шляхом публікації оголошення про виклик до суду на офіційному веб-сайті Подільського районного суду міста Кропивницького. Також відзначається, що на запит про встановлення місця реєстрації  ОСОБА_1 судом отримано відповіді:
- з відділу реєстрації місця проживання особи Управління державної реєстрації Департаменту надання адміністративних послуг Кропивницької міської ради, про те, що місце реєстрації та проживання ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , є адреса: АДРЕСА_1 з 05.06.2018 року (а.п.17).
- з відділу обліку та моніторингу інформації з питань паспортизації, реєстрації та еміграції Центрально-південного міжрегіонального управління Державної міграційної служби, про те, що місце реєстрації та проживання ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , є адреса: АДРЕСА_1 з 05.06.2018 року по теперішній час (а.п.21).
Європейський Суд з прав людини у рішенні «Пономарьов проти України» від 3 квітня 2008 року наголосив, що «сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження». 
Неявка до суду особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, присутність якої при розгляді справи є обов`язковою в свою чергу може стати формальною обставиною для уникнення особою правопорушника притягнення його до адміністративної відповідальності.
За наведених обставин суддя має вжити всіх заходів для вирішення справ у строки, визначені КУпАП.
Наведені обставини свідчать про систематичне невиконання особою процесуального обов`язку з`являтись до суду та дають підстави вважати її поведінку спрямованою на уникнення участі у розгляді справи.
Суд враховує необхідність забезпечення балансу між правом особи на участь у розгляді справи та обов`язком суду забезпечити її своєчасний розгляд у межах строків, визначених КУпАП, та вважає за можливе провести розгляд справ за відсутності особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, оскільки безпідставне умисне затягування справи нівелює завдання КУпАП, яким є охорона конституційного ладу України, встановленого правопорядку, зміцнення законності, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі точного і неухильного додержання Конституції, законів України, поваги до прав, честі і гідності інших громадян, до правил співжиття, сумлінного виконання своїх обов`язків, відповідальності перед суспільством (стаття 1 КУпАП).
Згідно зі статтею 245 КУпАП завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності.
У постанові пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 17 жовтня 2014 року № 11 «Про деякі питання дотримання розумних строків розгляду судами цивільних, кримінальних справ і справ про адміністративні правопорушення» зазначено, що недотримання строків розгляду цивільних, кримінальних справ і справ про адміністративні правопорушення порушує конституційне право на судовий захист, гарантований статтею 55 Конституції України, і негативно впливає на ефективність правосуддя та на авторитет судової влади.
Судам слід дотримуватись вимог статей 277, 277-2, 278 КУпАП під час розгляду справ про адміністративні правопорушення.
Статтею 277 КУпАП встановлено строки розгляду справи про адміністративні правопорушення і справа має бути розглянута навіть у разі порушення такого строку, а строки накладення адміністративного стягнення, передбачені статтею 38 КУпАП, не можуть бути продовжені. У зв`язку із цим підготовку до розгляду справи про адміністративне правопорушення необхідно починати у найкоротші терміни після надходження до судді протоколу про адміністративне правопорушення та інших матеріалів справи.
Суди не повинні ігнорувати факти недотримання встановлених КУпАП вимог, що призвели до порушення строків накладення адміністративного стягнення.
У пункті 7 вказаної постанови пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ зазначено, що судді повинні усвідомлювати особисту відповідальність за розгляд справ у встановлені законом строки, за якість розгляду справ, не допускати фактів зволікання, вживати всіх необхідних заходів з метою неухильного дотримання процесуальних строків. Строки розгляду справи не можуть вважатися розумними, якщо їх порушено через зайнятість судді в іншому процесі, призначення судових засідань із великими інтервалами, затягування з передачею справи з одного суду до іншого у встановлених законом випадках, безпідставне задоволення необґрунтованих клопотань учасників процесу, що спричинило відкладення розгляду справи на тривалий час, відкладення справи через її неналежну підготовку до судового розгляду, невжиття заходів щодо недопущення недобросовісної поведінки учасників справи тощо, оскільки наведені причини свідчать про низький рівень організації судочинства та безвідповідальне ставлення до виконання своїх обов`язків.
Враховуючи наведене, суд врахувати, що одним із завдань провадження у справах про адміністративні правопорушення є своєчасне вирішення справи з дотриманням вимог закону, тому за таких обставин, суд вважає за можливе розглянути справу за відсутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності.
Вивчивши матеріали справи та оцінивши докази як окремо так і в сукупності, суд приходить до висновку про відсутність в діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення з наступних підстав.
Суд зазначає, що хоча провадження у справах про адміністративні правопорушення не є кримінальним, характер наслідків та публічно-правова природа відповідальності вимагають дотримання стандарту доказування, співставного із критерієм «поза розумним сумнівом».
Сукупність доказів повинна бути достатньою для формування єдиного логічного висновку про винуватість особи та виключати інші розумні пояснення події.
Відповідно до статті 51 КУпАП дрібне викрадення чужого майна шляхом крадіжки, шахрайства, привласнення чи розтрати тягне за собою адміністративну відповідальність за умови доведеності всіх елементів складу адміністративного правопорушення, зокрема факту протиправного заволодіння майном та вини особи у формі прямого умислу.
Аналіз диспозиції статті 51 КУпАП свідчить, що відповідальність настає за закінчене дрібне викрадення чужого майна, тобто коли особа не лише вилучила майно, а й отримала реальну можливість вільно ним користуватися або розпоряджатися.
Крадіжка як таємне викрадення чужого майна вважається закінченою з моменту, коли винна особа вилучила майно і отримала реальну можливість розпорядитися ним на власний розсуд. Разом із тим, судова практика, зокрема правова позиція Верховного Суду України, викладена в ухвалі від 24 жовтня 2013 року у справі №5-40кс13, виходить із того, що дії особи, яка перебувала у торговельному залі, помістила товар під одяг, але була затримана до моменту виходу з магазину або до набуття реальної можливості розпорядження майном, не утворюють закінченого викрадення, а можуть розцінюватися як замах.
Кодекс України про адміністративні правопорушення не містить інституту стадій правопорушення (готування, замаху), що зумовлено специфікою адміністративної відповідальності. Водночас відсутність такого інституту не звільняє орган, який склав протокол, від обов`язку доведення саме закінченого складу правопорушення, передбаченого статтею 51 КУпАП.
Крім того, судом зазначається, що на підтвердження наявності вини ОСОБА_1 до протоколу про адміністративне правопорушення долучено довідку про ціни на товар та письмові пояснення керуючої магазином «Файно Маркет 166» ОСОБА_3 , в яких вона вказує: що 18.03.2026 о 12:31 було виявлено факт крадіжки з полиці магазину «Файно Маркет 166» за адресою: Алли Горської, 71 м. Кропивницький не відомою жінкою було викрадено пляшку горілки Німірівська 40% 0,5 л. вартістю 101 грн. 65 коп. без ПДВ. Факт крадіжки було зафіксовано на відео камеру. Крадіжку було виявлено продавцем продовольчих товарів ОСОБА_4 і повідомлено її. Таким чином було завдано матеріальної шкоди ТОВ «Вересень плюс» (а.п.2, 3). 
Разом з тим, суд зауважує, що довідка про ціни на товар не може слугувати однозначним доказом винуватості особи у вчиненні адміністративного правопорушення.
В той же час, матеріали справи не містять жодних належних та допустимих доказів на підтвердження того, що дрібне викрадення чужого майна шляхом крадіжки у вказаному у протоколі місці вчинене саме ОСОБА_1 . Зокрема, в порядку ст.251 КУпАП суду не надано в якості доказів, відеозапис з камер внутрішнього спостереження магазину, фотознімків, протокол впізнання ОСОБА_1 працівниками магазину.
Крім того, наданий посадовою особою, яка склала протокол, відеозапис із нагрудної камери працівника поліції суд не бере до уваги як належний та достатній доказ на підтвердження факту вчинення особою адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 51 КУпАП.
Так, зі змісту дослідженого відеозапису вбачається, що його фіксація розпочинається вже після події, яка ставиться у провину особі, а саме з моменту встановлення поліцейськими особи, яка, за їх твердженням, нібито вчинила дрібне викрадення чужого майна. Безпосередньо обставини події, сам факт можливого викрадення, спосіб його вчинення, дії особи, обставини виявлення правопорушення, а також інші фактичні дані, які могли б свідчити про наявність чи відсутність події адміністративного правопорушення, на відеозаписі відсутні.
За своєю суттю такий відеозапис лише відображає подальші дії працівників поліції після ймовірної події та не фіксує безпосередньо обставини адміністративного правопорушення.
Сам факт складання адміністративного протоколу та подальше встановлення особи не є самостійним доказом вини.
За таких обставин зазначений відеозапис не містить фактичних даних, які б безпосередньо підтверджували подію та обставини вчинення дрібного викрадення, а тому не може бути визнаний належним доказом у розумінні ст. 251 КУпАП та покладений судом в основу висновку про винуватість особи.
Суд звертає увагу, що навіть за умови припущення про причетність ОСОБА_1 до описаних подій, матеріали справи не містять доказів того, що майно фактично вибуло із володіння власника та що особа отримала реальну можливість вільно ним розпорядитися.
Однак наведені висновки мають виключно додатковий характер, оскільки першочергово суд констатує відсутність належних і допустимих доказів того, що інкриміновані дії вчинені саме ОСОБА_1 .
Разом із тим, обов`язковою ознакою складу адміністративного правопорушення є наявність вини у формі прямого умислу, спрямованого на таємне викрадення чужого майна.
Матеріали справи не містять належних та допустимих доказів, які б беззаперечно підтверджували наявність у діях ОСОБА_1 прямого умислу на остаточне незаконне заволодіння майном.
Відповідно до статті 62 Конституції України усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.
Суд не вправі усувати недоліки доказування, допущені органом, який склав протокол, самостійно шукати докази винуватості чи виходити за межі наданих матеріалів.
Факт відмови особи від надання пояснень під час складення протоколу про адміністративне правопорушення та неявка до судового засідання самі по собі не можуть розцінюватися як доказ вини чи підтвердження наявності умислу, оскільки відповідно до принципу презумпції невинуватості обов`язок доказування покладається на орган (посадову особу), який склав протокол.
Жодних об`єктивних даних, які б свідчили про спрямованість дій ОСОБА_1 на остаточне заволодіння майном з метою його винесення за межі магазину та вільного розпорядження ним, матеріали справи не містять.
За таких обставин як об`єктивна, так і суб`єктивна сторони складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 51 КУпАП, у діях ОСОБА_1 не доведені, що виключає можливість притягнення її до адміністративної відповідальності.
Таким чином, матеріали справи не містять належної, достатньої та взаємоузгодженої сукупності доказів, яка б поза розумним сумнівом підтверджувала як сам факт вчинення ОСОБА_1 інкримінованого правопорушення, так і наявність усіх обов`язкових елементів складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст.51 КУпАП.
Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП провадження у справі підлягає закриттю у зв`язку з відсутністю події і складу адміністративного правопорушення.
На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 247, 283, 284 КУпАП, суд
постановив:
закрити провадження в справі відносно ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні адміністративних правопорушень, а саме: за ч.1 ст. 51 КУпАП (протокол серія ВАД №575195 від 18.03.2026) в зв`язку з відсутністю в її діях складу адміністративного правопорушення на підставі п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП.
Постанова може бути оскаржена до Кропивницького апеляційного суду через Подільський районний суд міста Кропивницького протягом десяти днів з дня її винесення.
Постанова набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги постанова, якщо її не скасовано, набирає законної сили після залишення апеляційної скарги без задоволення, а постанови без змін, чи зміні постанови.

Суддя        Олексій  Іванович Майданніков