ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД	
Справа № 640/2946/20 Суддя (судді) першої інстанції: Кониченко О.М.

ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

06 квітня 2026 року м. Київ
Шостий апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів: 
Судді-доповідача: Ключковича В.Ю.
Суддів: Беспалова О.О., Грибан І.О.,
розглянувши у порядку письмового провадження апеляційну скаргу Головного управління ДПС у місті Києві на рішення Донецького окружного адміністративного суду від 17 листопада 2025 року у справі за адміністративним позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "СІНТЕР АГРО" до Головного управління ДПС у місті Києві про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення,-

В С Т А Н О В И В:
У лютому 2020 року Товариство з обмеженою відповідальністю "СІНТЕР АГРО" звернулось до суду з адміністративним позовом до Головного управління ДПС у місті Києві про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення № 0078890409 від 28 січня 2020 року. 
В обґрунтування своїх позовних вимог позивач зазначив про те, що відповідачем здійснена камеральна перевірка позивача щодо реєстрації податкових накладних, за результатами якої складено Акт перевірки № 240/26-15-04-16/37534322 від 14.01.2020. Перевіркою було встановлено порушення позивачем строків реєстрації податкових накладних та розрахунків коригування до податкових накладних. За наслідками розгляду висновків Акту перевірки відповідачем прийнято оспорюване податкове повідомлення- рішення № 0078890409 від 28.01.2020 року.
Позивач звертає увагу суду на той факт, що причиною не своєчасної реєстрації податкових накладних були ухвали слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 08.07.2019 року у справі № 757/35099/19-к та від 18.07.2019 року у справі №757/37254/19-к, якими було накладено арешт на суми лімітів ПДВ в системі електронного адміністрування. Відповідно до резолютивної частини цих ухвал, вони підлягали негайному виконанню та їх виконання було доручено Державній фіскальній службі України. Скориставшись своїм правом для оскарження в порядку кримінального судочинства, позивач заявив клопотання про скасування арештів, що прийняті на підставі вищезазначених ухвал. За наслідками такого оскарження, клопотання про скасування арештів позивача були задоволені. Першою ухвалою Київського апеляційного суду від 04.09.2019 р. у справі № 757/37254/19-к було скасовано арешт на кошти-суми ПДВ в системі електронного адміністрування ПДВ (ліміту ПДВ), який було накладено ухвалою Печерського районного суду міста Києва від 18.07.2019 р. у справі 757/37254/19-к. Другою ухвалою Печерського районного суду міста Києва від 01.10.2019 р. у справі № 757/51058/19-к було скасовано арешт на кошти-суми ПДВ в системі електронного адміністрування ПДВ (ліміту ПДВ), який було накладено ухвалою Печерського районного суду міста Києва від 08.07.2019 р. у справі 757/35099/19-к. Оприлюднення цих ухвал у Єдиному державному реєстрі судових рішень здійснено 12.11.2020 року. Арешт було знято працівниками ДФС України лише 14.11.2019 року.
Також позивач посилався на правові висновки, викладені у постановах Верховного Суду від 18.01.2018 року у справі № 804/5153/17 та постанові Верховного Суду від 27.02.2020 року у справі № 804/3559/17.
Рішенням Донецького окружного адміністративного суду від 17 листопада 2025 року частково задоволено позовну заяву Товариства з обмеженою відповідальністю "СІНТЕР АГРО" про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення Головного управління Державної податкової служби у м. Києві № 0078890409 від 28.01.2020 року. Визнано протиправним та скасовано податкове повідомлення-рішення Форми "Н" Головного управління Державної податкової служби у м. Києві № 0078890409 від 28.01.2020 року у розмірі 102555,26 грн. У іншій частині позову відмовлено.
Не погоджуючись з таким рішенням, відповідач подав апеляційну скаргу.
Ухвалами колегії Шостого апеляційного адміністративного суду від 18 грудня 2025 року та від 15 січня 2026 року відкрито провадження за апеляційною скаргою, призначено справу до розгляду в порядку письмового провадження.
Позивач не подав відзиву на апеляційну скаргу.
Перевіривши матеріали справи та доводи апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню, з наступних підстав.
Відповідно до частини 1 статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України, завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.
Як вбачається з матеріалів справи та встановлено судом першої інстанції, відповідачем здійснена камеральна перевірка щодо реєстрації податкових накладних, за результатами якої складено Акт перевірки № 240/26-15-04-16/37534322 від 14.01.2020.
Перевіркою було встановлено порушення позивачем строків реєстрації податкових накладних та розрахунків коригування до податкових накладних:
податкова накладна № 79 від 31.01.2019 року, дата реєстрації 20.02.2019 8:00, кількість днів затримки 5, сума ПДВ за ПН/РК 716,35 грн, розмір штрафу 10%, сума штрафних санкцій 71,64 грн.
податкова накладна № 78 від 31.01.2019 року, дата реєстрації 20.02.2019 8:00, кількість днів затримки 5, сума ПДВ за ПН/РК 859,63 грн, розмір штрафу 10%, сума штрафних санкцій 85,96 грн.
податкова накладна № 3 від 04.07.2019 року, дата реєстрації 14.11.2019 5:43, кількість днів затримки 106, сума ПДВ за ПН/РК 29997,50 грн, розмір штрафу 40%, сума штрафних санкцій 11999 грн.
податкова накладна № 1 від 03.07.2019 року, дата реєстрації 14.11.2019 5:44, кількість днів затримки 106, сума ПДВ за ПН/РК 137946,64 грн, розмір штрафу 40%, сума штрафних санкцій 55178,66 грн.
податкова накладна № 2 від 03.07.2019 року, дата реєстрації 14.11.2019 5:43, кількість днів затримки 106, сума ПДВ за ПН/РК 88444 грн, розмір штрафу 40%, сума штрафних санкцій 35377,60 грн.
За наслідками розгляду висновків Акту перевірки відповідачем прийнято оспорюване податкове повідомлення-рішення № 0078890409 від 28.01.2020 року, форми «Н», яким були застосований штраф у розмірі 102 712,86 грн за затримку реєстрації податкових накладних/ розрахунків коригування до податкових накладних на 15 і менше календарних днів на суму ПДВ 1 575,98 грн застосовано штраф в розмір 10% у сумі 157,60 грн; за затримку реєстрації податкових накладних/ розрахунків коригування до податкових накладних від 61 до 365 календарних днів на суму ПДВ в розмірі 40% у сумі 102 555,26 грн.
03.07.2019 року позивачем були оформлені податкові накладні та які були направлені на реєстрацію 09.07.2019 року:
Документ: J1201010, податкова накладна №1 від 03.07.2019 до покупця ТОВАРИСТВА З ОБМЕЖЕНОЮ ВІДПОВІДАЛЬНІСТЮ АГРОПРОМИСЛОВА КОМПАНІЯ "МАГНАТ" (ЄДРПОУ 34490542);
Документ: J1201010, Податкова накладна №2 від 03.07.2019 до покупця ТОВАРИСТВА З ОБМЕЖЕНОЮ ВІДПОВІДАЛЬНІСТЮ "ЕРГОС ГРУП" (ЄДРПОУ 41717709);
Документ: J1201010, Податкова накладна №3 від 04.07.2019 до покупця ТОВАРИСТВА З ОБМЕЖЕНОЮ ВІДПОВІДАЛЬНІСТЮ "ОСОІЛ" (ЄДРПОУ 40242647).
У відповідності до Квитанцій № 1 від 09.07.2019 року було зазначено, що Документи доставлено до центрального рівня Державної податкової служби України.
У всіх трьох квитанціях було вказано: ДОКУМЕНТ НЕ ПРИЙНЯТО. При необхідності виправте документ та надішліть його знову.
Виявлені помилки/ зауваження: Документ не може бути прийнятий - накладено арешт за рішенням суду на суму податку, на яку продавець має право зареєструвати податкові накладні та розрахунки коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних.
Як убачається із матеріалів справи та даних Єдиного державного реєстру судових рішень ухвалою Печерського районного суду міста Києва від 08.07.2019 р. у справі 757/35099/19-к було задоволено клопотання прокурора відділу процесуального керівництва досудовим розслідуванням та підтримання державного обвинувачення Генеральної прокуратури України про накладення арешту.
Накладено арешт на кошти-суми ПДВ в системі електронного адміністрування ПДВ (ліміту ПДВ), у тому числі відносно ТОВ «СІНТЕР АГРО» (код 37534322). Виконання ухвали доручено Державній фіскальній службі України, яка підлягає негайному виконанню.
Забезпечено надання загального доступу: 12.07.2019.
У відповідності до ухвали Київського апеляційного суду від 19 вересня 2019 року у справі № 11-cc/824/4317/2019 апеляційні скарги, у тому числі директора ТОВ «СІНТЕР АГРО» Сальникова Л.Л., на ухвалу слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 08 липня 2019 року - повернуті особам, які подали апеляційні скарги після закінчення строку апеляційного оскарження.
Ухвалою Печерського районного суду міста Києва від 01.10.2019 року у справі 757/51058/19-к, з урахуванням ухвал Печерського суду від 23 та 25 жовтня 2019 року про виправлення описок ухвалено: «Скасувати арешт, що накладений на підставі ухвали слідчого судді Печерського районного суду міста Києва від 08.07.2019 року у справі 757/35099/19-к, у кримінальному провадженні № 12017000000001373, на кошти-суму ПДВ в системі електронного адміністрування у Державній фіскальній службі України, по […] ТОВ «Сінтер Агро» (код ЄДРПОУ 37534322)» (Забезпечено надання загального доступу: 11.11.2019).
Підставами для скасування ухвали судом визначено наступне: «Незважаючи на те, що досудове розслідування в кримінальному провадженні триває […] ТОВ «Сінтер Агро» про підозру у вчиненні злочину не оголошено, версія органу досудового розслідування про те, що ПДВ в системі електронного адміністрування ПДВ (ліміту ПДВ) заявника на яку він має право зареєструвати податкові накладні та/або розрахунки коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, є предметом вчинення злочину, належним чином не досліджена та не підтверджена допустимими в розумінні ст. 86 КПК України доказами, як і те що вказане товариство не є суб`єктом реального сектору економіки.
Відповідно до ч.1 ст. 98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.
Виходячи з вищенаведеного, речовими доказами є саме матеріальні об`єкти.
Таким чином, арешт накладається виключно на майно (матеріальні об`єкти) у передбачених випадках.
Ліміт ПДВ не може бути речовим доказом, відповідно до положень ст. 98 КПК України, його неможливо конфіскувати, здійснити його відчуження, та спрямувати на погашення цивільного позову.
Керуючись ст. 316 ЦК України, правом власності є право особи на річ (майно), яке вона здійснює відповідно до закону за своєю волею, незалежно від волі інших осіб.
Згідно ст. 200-1.1. ПК України (далі-ПК України): «система електронного адміністрування податку на додану вартість забезпечує автоматичний облік ПДВ в розрізі платників податку».
Тобто, система електронного адміністрування ПДВ - це база даних ДФС, яка аналізує та проводить автоматичний облік ПДВ по кожному підприємству. Показники (суми ліміту ПДВ) є, за своєю суттю, обліком господарських операцій платника ПДВ в електронній системі, що здійснюється відповідно до вимог ПК України.
Отже, підприємство не має права власності на ліміт ПДВ, оскільки, за своєю суттю, ліміт це показник здійснення господарської операції, який не є грошовими коштами або електронними грошима.
Відповідно до п. 2 Розділу II Прикінцевих положень Закону України «Про внесення змін до Податкового кодексу України щодо удосконалення адміністрування податку на Додану вартість» №643-19 від 16.07.2012 року встановлено, що на рахунки в системі електронного адміністрування податку на додану вартість не поширюється дія Закону України «Про виконавче провадження», зокрема, на кошти, що перебувають на таких рахунках, не може бути накладено арешт та звернено стягнення.
Крім того, сума ПДВ в системі електронного адміністрування ПДВ (ліміту ПДВ) сформовані […] ТОВ «Сінтер Агро» за рахунок фінансово-господарської діяльності з підприємствами, які не мають відношення до кримінального провадження, оскільки протилежне стороною обвинувачення не доведено.
Враховуючи, що у матеріалах клопотання відсутні достатні докази вчинення злочину за участю заявників, наявність підстав вважати, що існує правова підстава для арешту майна взагалі спростовується, а також враховуючи ту обставину, що однією з засад кримінального провадження є принцип змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими цим Кодексом, тоді як орган досудового розслідування не представив слідчому судді належних доказів для безспірного висновку щодо необхідності продовження дії даного заходу забезпечення кримінального провадження, тоді як матеріалами клопотання доведено, що суми ліміту ПДВ в системі електронного адміністрування податку на додану вартість в Державній фіскальній службі України не відповідають критеріям, зазначеним у статті 98 КПК України, а є показником здійснення господарської операції та не є грошовими коштами або електронними грошима, а арешт грошових коштів та лімітів, накладений ухвалою слідчого судді від 18.07.2019 року, перешкоджає функціонуванню підприємства, порушує його права без наявності обґрунтованої підозри вказаного підприємства у здійсненні неправомірної діяльності та з урахуванням принципу диспозитивності кримінального провадження, відповідно до якого сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та у спосіб, передбачених цим Кодексом, а слідчий суддя, суд у кримінальному провадженні вирішують лише ті питання, що винесені на їх розгляд сторонами та віднесені до їх повноважень цим Кодексом, слідчий суддя приходить до висновку про необхідність скасувати арешт майна, не вбачаючи підстав для подальшого застосування вказаного заходу забезпечення кримінального провадження».
Ухвалою Печерського районного суду міста Києва від 18.07.2019 року у справі 757/37254/19-к було задоволено клопотання прокурора відділу процесуального керівництва досудовим розслідуванням та підтримання державного обвинувачення Генеральної прокуратури України про арешт майна.
Накладено арешт на кошти-суми ПДВ в системі електронного адміністрування ПДВ (ліміту ПДВ), у тому числі відносно ТОВ «СІНТЕР АГРО» (код 37534322). Виконання ухвали доручено Державній фіскальній службі України, яка підлягала негайному виконанню. Забезпечено надання загального доступу: 29.07.2019.
Ухвалою Київського апеляційного суду від 04.09.2019 року у справі № 757/37254/19-к ухвалу слідчого судді Печерського районного суду міста Києва від 18 липня 2019 року в частині накладення арешту на кошти-суми ПДВ в системі електронного адміністрування ПДВ (ліміту ПДВ) по […] ТОВ «СІНТЕР АГРО» (код 37534322), із забороною використовувати або будь-яким чином відчужувати вищезазначене майно було скасовано та постановлена нова ухвалу, якою у задоволенні клопотання прокурора відділу процесуального керівництва досудовим розслідуванням та підтримання державного обвинувачення Генеральної прокуратури України ОСОБА_13 про накладення арешту на кошти-суми ПДВ в системі електронного адміністрування ПДВ (ліміту ПДВ) по […] ТОВ «СІНТЕР АГРО» (код 37534322) відмовлено.
Підставою для такого скасування судом апеляційної інстанції визначено наступне: «…ч. 10 ст. 170 КПК України містить вичерпний перелік майна, на яке може бути накладено арешт, та вказаною статтею не передбачено можливість накладення арешту на суму ПДВ в системі електронного адміністрування.
Крім того, не зважаючи на те, що кошти-суми ПДВ в системі електронного адміністрування ПДВ (ліміту ПДВ) […] ТОВ «СІНТЕР АГРО» визнано речовим доказом у кримінальному провадженні, прокурором у клопотанні не доведено мету накладення арешту на таке майно, оскільки суми ПДВ в системі електронного адміністрування ПДВ (ліміту ПДВ) у розумінні ст. 98 КПК України не є матеріальними об`єктами, а тому не відповідають критеріям речових доказів у кримінальному провадженні.
З огляду на наведене, накладення арешту на суму ПДВ в системі електронного адміністрування ПДВ (ліміту ПДВ) є неможливим з огляду на те, що жодна мета такого арешту не може бути досягнута, а відсутність мети арешту майна не дає правових підстав накласти на нього арешт.
Відповідно ч. 1ст. 173 КПК України, суд відмовляє у задоволенні клопотання про арешт майна, якщо особа, що його подала, не доведе необхідність такого арешту, а також наявність ризиків, передбачених абзацом другим частини першої 170 КПК України».
Загальний доступ до Ухвали Київського апеляційного суду від 04.09.2019 року у справі № 757/37254/19-к був забезпечений 09.09.2019.
Тобто інформація щодо останнього скасування арешту була оприлюднена 11.11.2019.
14.11.2019 року позивачем були направлені на реєстрацію податкові накладні №№ 1, 2, 3 від 03.07.2019, 04.07.2019 року, що підтверджується відповідними квитанціями № 1 про прийняття вказаних документів для реєстрації.
За приписами частини другої статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Відносини, що виникають у сфері справляння податків і зборів, регулює Податковий кодекс України (у редакції, чинній на час виникнення спірних правовідносин), який, зокрема, визначає вичерпний перелік податків та зборів, що справляються в Україні, та порядок їх адміністрування, платників податків та зборів, їх права та обов`язки, компетенцію контролюючих органів, повноваження і обов`язки їх посадових осіб під час здійснення податкового контролю, а також відповідальність за порушення податкового законодавства.
Абзацом 1 пункту 201.1 статті 201 ПК України передбачено, що на дату виникнення податкових зобов`язань платник податку зобов`язаний скласти податкову накладну в електронній формі з дотриманням умови щодо реєстрації у порядку, визначеному законодавством, кваліфікованого електронного підпису уповноваженої платником особи та зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних у встановлений цим Кодексом термін.
Відповідно до положень пункту 201.10 статті 201 ПК України при здійсненні операцій з постачання товарів/послуг платник податку - продавець товарів/послуг зобов`язаний в установлені терміни скласти податкову накладну, зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних та надати покупцю за його вимогою.
Податкова накладна, складена та зареєстрована в Єдиному реєстрі податкових накладних платником податку, який здійснює операції з постачання товарів/послуг, є для покупця таких товарів/послуг підставою для нарахування сум податку, що відносяться до податкового кредиту.
Підтвердженням продавцю про прийняття його податкової накладної та/або розрахунку коригування до Єдиного реєстру податкових накладних є квитанція в електронному вигляді у текстовому форматі, яка надсилається протягом операційного дня.
З метою отримання податкової накладної/розрахунку коригування, зареєстрованих в Єдиному реєстрі податкових накладних, покупець надсилає в електронному вигляді запит до Єдиного реєстру податкових накладних, за яким отримує в електронному вигляді повідомлення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних та податкову накладну/розрахунок коригування в електронному вигляді. Такі податкова накладна/розрахунок коригування вважаються зареєстрованими в Єдиному реєстрі податкових накладних та отриманими покупцем.
Покупцю товарів/послуг податкова накладна/розрахунок коригування можуть бути надані продавцем таких товарів/послуг в електронній формі з дотриманням вимог законів України "Про електронні документи та електронний документообіг" та "Про електронні довірчі послуги".
З метою отримання продавцем зареєстрованого в Єдиному реєстрі податкових накладних розрахунку коригування, що підлягає реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних покупцем, такий продавець надсилає в електронному вигляді запит до Єдиного реєстру податкових накладних, за яким отримує в електронному вигляді повідомлення про реєстрацію розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних та розрахунок коригування в електронному вигляді. Такий розрахунок коригування вважається зареєстрованим в Єдиному реєстрі податкових накладних та отриманими продавцем.
Датою та часом надання податкової накладної та/або розрахунку коригування в електронному вигляді до центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну податкову і митну політику, є дата та час, зафіксовані у квитанції.
Якщо надіслані податкові накладні/розрахунки коригування сформовано з порушенням вимог, передбачених пунктом 201.1 цієї статті та/або пунктом 192.1 статті 192 цього Кодексу, а також у разі зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування відповідно до пункту 201.16 цієї статті, протягом операційного дня продавцю/покупцю надсилається квитанція в електронному вигляді у текстовому форматі про неприйняття їх в електронному вигляді або зупинення їх реєстрації із зазначенням причин.
Реєстрація податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних у Єдиному реєстрі податкових накладних повинна здійснюватися з урахуванням граничних строків: для податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних, складених з 1 по 15 календарний день (включно) календарного місяця, - до останнього дня (включно) календарного місяця, в якому вони складені; для податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних, складених з 16 по останній календарний день (включно) календарного місяця, - до 15 календарного дня (включно) календарного місяця, наступного за місяцем, в якому вони складені; для розрахунків коригування, складених постачальником товарів/послуг до податкової накладної, що складена на отримувача - платника податку, в яких передбачається зменшення суми компенсації вартості товарів/послуг їх постачальнику, - протягом 15 календарних днів з дня отримання такого розрахунку коригування до податкової накладної отримувачем (покупцем). У разі порушення цього терміну застосовуються штрафні санкції згідно з цим Кодексом.
Платник податку має право зареєструвати в Єдиному реєстрі податкових накладних податкову накладну та/або розрахунок коригування, складені починаючи з 1 липня 2015 року, в яких загальна сума податку не перевищує суму, обчислену відповідно до пункту 200-1.3 статті 200-1 цього Кодексу.
У разі порушення таких строків застосовуються штрафні санкції згідно з цим Кодексом.
Відповідно до пункту 201.10 статті 201 ПК України Постановою Кабінету Міністрів України від 29 грудня 2010 року №1246 затверджено Порядок ведення Єдиного реєстру податкових накладних, в редакції чинній на час виникнення спірних правовідносин, (далі - Порядок №1246).
Згідно до положень пунктів 8, 11 Порядку №1246, податкова накладна та/або розрахунок коригування складаються та реєструються постачальником (продавцем) - платником податку. Після накладення електронного цифрового підпису платник податку здійснює шифрування податкової накладної та/або розрахунку коригування в електронній формі та надсилає їх ДФС за допомогою засобів інформаційних, телекомунікаційних, інформаційно-телекомунікаційних систем з урахуванням вимог Законів України «Про електронний цифровий підпис», «Про електронні документи та електронний документообіг» та Порядку обміну електронними документами з контролюючими органами, затвердженого в установленому порядку. Примірник податкової накладної та/або розрахунку коригування в електронній формі зберігається у платника податку.
За результатами перевірок, визначених пунктом 12 цього Порядку, формується квитанція про прийняття або неприйняття, або зупинення реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування (далі - квитанція). Квитанція в електронній формі надсилається платнику податку протягом операційного дня та є підтвердженням прийняття або неприйняття, або зупинення реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування. Примірник квитанції в електронній формі зберігається в ДФС (пункти 13, 14 Порядку №1246).
Пунктами 2, 3 Порядку №1246 визначено, що операційний день - частина дня, протягом якої здійснюються прийняття від платників податку податкових накладних та/або розрахунків коригування та реєстрація або зупинення реєстрації. Операційний день триває в робочі дні з 8-ї до 20-ї години. Технічне обслуговування та регламентні роботи, що потребують зупинки Реєстру, не проводяться протягом операційного дня, крім аварійних випадків. Якщо 15 число або останній день місяця припадають на вихідний, святковий або неробочий день, такий день вважається операційним днем.
Таким чином, належним доказом реєстрації податкової накладної (наміру її реєстрації), з урахуванням положень пункту 201.10 статті 201 ПК України та Порядку №1246, є квитанція про прийняття податкової накладної, про неприйняття або про зупинення реєстрації такої із зазначенням причин, яка надсилається протягом операційного дня.
Відповідно до пункту 120-1.1 статті 120-1 ПК України, порушення платниками податку на додану вартість граничного строку, передбаченого статтею 201 цього Кодексу, для реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування до такої податкової накладної в Єдиному реєстрі податкових накладних (крім податкової накладної, що не надається отримувачу (покупцю), складеної на постачання товарів/послуг для операцій: які звільнені від оподаткування або які оподатковуються за нульовою ставкою) тягне за собою накладення на платника податку на додану вартість, на якого відповідно до вимог статей 192 та 201 цього Кодексу покладено обов`язок щодо такої реєстрації, штрафу в розмірі: 10 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації до 15 календарних днів; 20 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації від 16 до 30 календарних днів; 30 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації від 31 до 60 календарних днів; 40 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації від 61 до 365 календарних днів; 50 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації на 366 і більше календарних днів.
Положеннями пункту 109.1 статті 109 ПК України визначено, що податковими правопорушеннями є протиправні діяння (дія чи бездіяльність) платників податків, податкових агентів, та/або їх посадових осіб, а також посадових осіб контролюючих органів, що призвели до невиконання або неналежного виконання вимог, установлених цим Кодексом та іншим законодавством, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи.
Визначальною умовою притягнення платника до відповідальності відповідно до пункту 120-1.1 статті 120-1 ПК України, в редакції чинній на момент виникнення спірних правовідносин, є доведення його вини за не реєстрацію податкових накладних та розрахунків коригувань.
У межах спірних правовідносин, незаконність арешту ліміту ПДВ позивача підтверджено судовими рішеннями, а сам арешт скасовано, відтак контролюючий орган протиправно відмовив в реєстрації податкових накладних №№: 1 від 03.07.2019 року, 2 від 03.07.2019 року, 3 від 04.07.2019 року, які були надіслані до ЄРПН з дотриманням законодавчо встановлених строків для подання на реєстрацію ПН/РК. При цьому, з незалежних від волі позивача обставин, реєстрація таких податкових накладних відбулась вже після спливу граничного терміну на їх реєстрацію, що підтверджується відповідними квитанціями.
Вказана правова позиція відповідає висновкам викладеним у постановах Верховного Суду від 04 листопада 2025 року у справі № 640/21033/22, від 07 грудня 2020 року у справі №140/1492/19.
За практикою Європейського суду з прав людини, викладеною, зокрема, у рішенні від 23 липня 2002 року у справі «Компанія «Вестберґа таксі Актіеболаґ» та «Вуліч проти Швеції», адміністративні суди, які розглядають скарги заявників стосовно рішень податкового управління, мають повну юрисдикцію у цих справах та повноваження скасувати оскаржені рішення. Справи мають бути розглянуті на підставі поданих доказів, а довести наявність підстав, передбачених відповідними законами, для призначення податкових штрафів, має саме податкове управління.
З огляду на вищенаведене, колегія суддів приходить до висновку, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив рішення у відповідності до норм матеріального та процесуального права. Доводи апеляційної скарги висновків суду не спростовують, тобто прийняте рішення відповідає матеріалам справи та вимогам закону, та не підлягає скасуванню.
За правилами статті 316 Кодексу адміністративного судочинства України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.
За таких обставин, суд апеляційної інстанції приходить до висновку, що підстав для скасування рішення суду першої інстанції не вбачається.
Підстави для розподілу судових витрат відсутні.
Керуючись статтями 308, 309, 311, 313, 315, 317, 321. 322, 325, 328, 329 Кодексу адміністративного судочинства України, апеляційний суд, -
П О С Т А Н О В И В:
Апеляційну скаргу Головного управління Державної податкової служби у м. Києві залишити без задоволення.
Рішення Донецького окружного адміністративного суду від 17 листопада 2025 року залишити без змін.
Постанова набирає законної сили з дати її ухвалення та може бути оскаржена шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду в порядку і строки, визначені статтями 328-329 Кодексу адміністративного судочинства України.

Суддя доповідач: В.Ю. Ключкович

Судді: О.О. Беспалов

І.О. Грибан