Справа № 296/4046/26
3/296/1092/26 

П О С Т А Н О В А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
"17" квітня 2026 р. м.Житомир

Суддя Корольовського районного суду м. Житомира Шкиря В.М., розглянувши справу про адміністративне правопорушення за адміністративним протоколом №164 від 09.03.2026 та додані до нього матеріали, які надійшли з Головного управління ДПС у Житомирській області про притягнення до адміністративної відповідальності за ч. 1 ст. 155-1 Кодексу України про адміністративні правопорушення
ОСОБА_1 , (РНОКПП НОМЕР_1 ), юриста КП «Житомирське трамвайно-тролейбусне управління» Житомирської міської ради, проживає за адресою АДРЕСА_1 , раніше до адміністративної відповідальності не притягувався, 
В С Т А Н О В И В:
03.04.2026 до Корольовського районного суду м. Житомира з Головного управління ДПС у Житомирській області надійшов протокол про адміністративне правопорушення №164 від 09.03.2026 про притягнення до адміністративної відповідальності за ч. 1 ст. 155-1 Кодексу України про адміністративні правопорушення юриста КП «Житомирське трамвайно-тролейбусне управління» Житомирської міської ради - ОСОБА_1 .
Згідно вказаного протоколу 09.03.2026 за результатами проведеної фактичної перевірки КП «Житомирське трамвайно-тролейбусне управління» Житомирської міської ради (акт № 3955/06/25/РРо/03328310 за адресоюм.Житомир, вул.Вітрука,11 посадова особа ОСОБА_1 - юрист КП «Житомирське трамвайно-тролейбусне управління» Житомирської міської ради вчинив адміністративне правопорушення за ч.1 ст.155-1 КУпАП (із змінами та доповненнями) щодо порядку проведення розрахунків та пунктів 1,2 статті 3 Закону України від 06 липня 1995 року №265/95-ВР "Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг, а саме не проведено через РРО/ПРРО коштів, отриманих за послуги пасажирських перевезень та не видача відповідних розрахунковмх документів за послуги пасажирських перевезень.
Згідно пояснення до протоколу особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, юрист КП «ЖТТУ» ЖМР ОСОБА_1 з порушенням не згоден.
В судове засідання, призначене на 17.04.2026 ОСОБА_1 з`явився, та пояснив, що він немає ніякого відношення до інкримінуємого адміністративного правопорушення. 
Коли була перевірка водієм автобуса був ОСОБА_2 , а тому йому незрозуміло чому відносно нього склали протокол, адже він не є директором КП «Житомирське трамвайно-тролейбусне управління» та не є водієм автобуса в якому була контрольна закупка
Просив суд, закрити саправу про адміністративне правопорушення за відсутності складу адміністративного правопорушення в його діях.
Вислухавши особу, що притягується до адміністративної відповідальності , дослідивши надані суду докази та оцінивши їх, як кожен окремо так і в їх сукупності та з`ясувавши обставини справи не вбачаю у діях ОСОБА_1 події та складу адміністративного правопорушення, що передбачеі в ч.1 ст. 155-1 КУпАП виходячи з наступного.
Завданням Кодексу України про адміністративні правопорушенняє охорона прав і свобод громадян, власності, конституційного ладу України, прав і законних інтересів підприємств, установ і організацій, встановленого правопорядку, зміцнення законності, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі точного і неухильного додержанняКонституціїі законів України, поваги до прав, честі і гідності інших громадян, до правил співжиття, сумлінного виконання своїх обов`язків, відповідальності перед суспільством (ст. 1 КУпАП).
Положення ст.7 КУпАП передбачають, що ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом. Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.
Статтею 9 КУпАП встановлено, що адміністративне правопорушення (проступком) визначається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.
Відповідно до ст. 10 КУпАП адміністративне правопорушення визнається вчиненим умисно, коли особа, яка його вчинила, усвідомлювала протиправний характер своєї дії чи бездіяльності, передбачала її шкідливі наслідки і бажала їх або свідомо допускала настання цих наслідків.
У відповідності до вимог ст. 280 КУпАП, суд при розгляді справи зобовязаний зясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.
Відповідно до ч.1 ст.251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі, чи засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі або в режимі фотозйомки (відеозапису), які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху та паркування транспортних засобів, актом огляду та тимчасового затримання транспортного засобу, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.
Відповідно до ч.2 ст.251 КУпАП обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених статтею 255 цього Кодексу.
Притягнення особи до адміністративної відповідальності можливе за умови наявності в її діянні складу адміністративного правопорушення. Склад адміністративного правопорушення - це передбачена нормами права сукупність об`єктивних і суб`єктивних ознак, за наявності яких те чи інше діяння можна кваліфікувати як адміністративне правопорушення. Він складається з: а) об`єкту; б) об`єктивної сторони; в) суб`єкту; г) суб`єктивної сторони.
Так, диспозиція частини першої статті 155-1 КУпАП передбачає відповідальність осіб за порушення встановленого законом порядку проведення розрахунків у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг.
До протоколу №164 від 09.03.2026 долучено:
- акт фактичної перевірки від 09.03.2026 №3955/06/25/РРо/ НОМЕР_2 ;
Так в акті перевірки, що долучений до протоколу вказано, що перевірка проведена на маршруті №23 "Богунія-Комбінат силіконових виробів" (автобус МАЗ з номерним знаком НОМЕР_3 ) було здійснено розрахунки за проїзд на загальну суму 45 гривень в тому числі: банківською карткою через валідатор встановлений в салоні транспортного засобу на суму 15-00 грн, транчпортною карткою через валідатор встановлений в салоні транспортного засобу на суму 15-00 грн, та готівкою на суму 15-00 грн . Відповідно до наданого запиту про надання документіва від 27.02.2026 КП "ЖТТУ" ЖМР не надано в повному обсязі всі документи що належать або пов`язані з предметом перевірки, а саме відомості про суми розрахунків проведених через валідатор встановлений в салоні транспортного засобу .
- пояснення ОСОБА_2 , який в акті перевірки вказаний водієм, з пояснень якого слідує, що 27.02.2026 на контрольну закупку прийнято розрахунок через валідатор в сумі 15 гривень, карткою 15 гривень та готівкою15 гривень.
У своїй практиці Верховний Суд неодноразово наголошував на тому, що акт перевірки - це документ, у якому зафіксовано факти та оціночні судження осіб, що її проводили, тому до акта можуть пред`являтися лише ті вимоги, що стосуються, доказів. Акт перевірки є лише службовим документом, що фіксує проведення перевірки та висновки контролюючого органу щодо наявності чи відсутності порушень вимог законодавства, тобто такий акт та дії посадових осіб контролюючого органу зі складання цього акта не створюють правових наслідків, не породжують, не змінюють та не звужують права особи, не встановлюють для неї додаткових обов`язків та не покладають відповідальність (постанова Верховного Суду від 08.09.2020 у справі №П/811/2893/14).
Викладені в акті перевірки відомості не є беззаперечним доказом вини особи у порушенні вимог законодавства, а підлягають перевірці та оцінці на підставі наявних доказів під час розгляду справи (постанова Верховного Суду від 21.08.2020 у справі №822/1037/18).
Недостатньо просто зафіксувати порушення в акті необхідно, щоб його висновки базувалися на достовірних доказах, зокрема детальній фіксації параметрів порушення (постанова Верховного Суду від 30.01.2025 у справі № 922/618/22).
Разом з цим доказів , що був запит про надання документів від 27.02.2026 до КП "ЖТТУ" ЖМР щодо відомостей про суми розрахунків проведених через валідатор встановлений в салоні транспортного засобу матеріали справи не містять .
Як і не має доказів того, шо ОСОБА_1 зайсає посаду в КП «Житомирське трамвайно-тролейбусне управління» Житомирської міської ради та є суб`єктом відповідальності за ч.1 ст.155-1КУпАП, як посадова особа.
Як вже зазначалося судом, відповідно до ч.2 ст.251 КУпАП обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених статтею 255 цього Кодексу.
Статтею 62 Конституції України закріплений принцип презумпції невинуватості, який передбачає, що ніхто не зобов`язаний доводити свою невинуватість, а також, що всі сумніви стосовно доведеності вини особи, мають тлумачитись на її користь.
Практика Європейського суду з прав людини щодо розгляду справ про адміністративні правопорушення зосереджена навколо фундаментальних засад здійснення правосуддя у справах про адміністративні правопорушення, зокрема, забезпеченні дотримання положень Конвенції в частині реалізації ст. 6, яка гарантує кожному право на справедливий суд.
Стандарти, які встановлює Конвенція для кримінального провадження, поширено ЄСПЛ й на провадження у справах про адміністративні правопорушення, оскільки «кримінальним обвинуваченням» у розумінні Конвенції слід розглядати й протокол про адміністративне правопорушення (справа «Лучанінова проти України» (рішення від 09.06.2011, заява №16347/02).
Так, у справі «Barbera, Messeguand Jabardo v. Spain» від 06.12.1998 (п. 146) Європейський суд з прав людини встановив, що принцип презумпції невинності вимагає серед іншого, щоб, виконуючи свої обов`язки, судді не починали розгляд справи з упередженої думки, що особа скоїла правопорушення, яке ставиться їй в провину; всі сумніви, щодо її винуватості повинні тлумачитися на користь цієї особи.
Крім того, у справі «Малофєєва проти Росії» (рішення від 30.05.2013, заява №36673/04) ЄСПЛ зазначив, що у випадку, коли викладена в протоколі фабула адміністративного правопорушення не відображає всіх істотних ознак складу правопорушення, суд не має права самостійно редагувати її, а так само не може відшукувати докази на користь обвинувачення, оскільки це становитиме порушення права на захист (особа не може належним чином підготуватися до захисту) та принципу рівності сторін процесу (оскільки особа має захищатися від обвинувачення, яке підтримується не стороною обвинувачення, а фактично судом).
Отже, матеріалами справи поза розумним сумнівом не доведено винуватість ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 155-1 КУпАП.
Пунктом 1 частини 1 ст. 247 КУпАП передбачено, що провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за таких обставин: відсутність події і складу адміністративного правопорушення.
Враховуючи те, що суддя розглядає справу про вчинення адміністративного правопорушення в межах і на підставі протоколу про адміністративне правопорушення, складеного уповноваженими органами, а належні і достатні докази вчинення ОСОБА_1 адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 155-1 КУпАП, відсутні, провадження у справі підлягає закриттю за відсутності складу адміністративного правопорушення.
На підставі викладеного та керуючись ст.7, 245, 247, 251, 280, 283, 284, 287-289, 291 Кодексу України про адміністративні правопорушення,суд,-
ПОСТАНОВИВ:
Провадження у справі про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 за ч. 1 ст. 155-1 КУпАП – закрити, на підставі п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП у зв`язку з відсутністю в його діях складу адміністративного правопорушення
Постанова може бути оскаржена особою, що притягується до адміністративної відповідальності до Житомирського апеляційного суду через Корольовський районний суд м. Житомира протягом десяти днів з дня її винесення.
Постанову оголошено 17.04.2026

Cуддя В. М. Шкиря