ЛУГАНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД

РІШЕННЯ
Іменем України

02 березня 2026 року	м. Дніпро	Справа № 640/36679/21	

Суддя Луганського окружного адміністративного суду Захарова О.В., розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні) справу за позовом Візз Ейр Хангері Лтд. [Wizz Air Hungary Ltd.] до Державної авіаційної служби України про визнання протиправною та скасування постанови про накладення штрафу за правопорушення у галузі цивільної авіації,

ВСТАНОВИВ:

До Окружного адміністративного суду міста Києва звернулася компанія Візз Ейр Хангері Лтд. [Wizz Air Hungary Ltd.] з адміністративним позовом до Державної авіаційної служби України, в якому просить: 
-визнати протиправною та скасувати постанову Державної авіаційної служби України від 16 липня 2021 року серія АГ №000270 про накладення штрафу за правопорушення у галузі цивільної авіації;
- стягнути з Державної авіаційної служби України на користь компанії Візз Ейр Хангері Лтд. [Wizz Air Hungary Ltd.] 85000,00 грн.
В обґрунтування вимог зазначено, що 07 липня 2021 року Державна авіаційна служба України склала протокол серія АА № 003772 про правопорушення у галузі цивільної авіації. На його основі 16 липня 2021 року відповідач ухвалив постанову серія АГ № 000270 про накладення штрафу за правопорушення у галузі цивільної авіації у розмірі 85 000 грн.
На думку відповідача, позивач порушив строки сплати державного збору за кожного пасажира, який відлітає з аеропорту України, та за кожну тонну вантажу, що відправляється чи прибуває до аеропорту України (“Державний Збір”), що є порушенням статті 12-1 Повітряного кодексу України (“ПКУ”): державний збір за кожного пасажира, який відлітає з аеропорту України, та державний збір за кожну тонну вантажу, що відправляється чи прибуває до аеропорту України, - це обов`язкові неподаткові платежі до Державного спеціалізованого фонду фінансування загальнодержавних витрат на авіаційну діяльність та участь України у міжнародних авіаційних організаціях, що справляються з авіаперевізників у порядку, визначеному цим Кодексом”.
Позивач отримав копію оскаржуваної постанови 29 липня 2021 року електронною поштою. На її виконання позивач сплатив штраф у розмірі 85000,00 грн у п`ятнадцятиденний строк з дня її отримання. Датою зарахування платежу (value data) вказано 5 серпня 2021 року.
Позивач вважає оскаржувану постанову незаконною та такою, що підлягає скасуванню, оскільки позивач сплатив державний збір у встановлений законом строк. Накладення штрафу порушило принцип пропорційності. Протокол складено неуповноваженою посадовою особою відповідача.
Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 23 грудня 2021 року позовну заяву прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі; справу призначено до розгляду за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін.
У зв`язку з ліквідацією Окружного адміністративного суду міста Києва ухвалою Луганського окружного адміністративного суду від 02 січня 2026 року прийнято справу до провадження, розгляд справи продовжено в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні).
Від відповідача надійшов відзив на позовну заяву, в якому зазначено, що частиною дев`ятою статті 12 ПКУ зазначено, що перелік, розмір та порядок сплати державних зборів (крім державного збору за кожного пасажира, який відлітає з аеропорту України, та державного збору за кожну тонну вантажу, що відправляється чи прибуває до аеропорту України), порядок використання коштів Державного спеціалізованого фонду фінансування загальнодержавних витрат на авіаційну діяльність та участь України у міжнародних авіаційних організаціях визначаються Кабінетом Міністрів України.
Особливості справляння і ставки державного збору за кожного пасажира, який відлітає з аеропорту України, та державного збору за кожну тонну вантажу, що відправляється чи прибуває до аеропорту України передбачені статтею 12 ПКУ, зокрема частиною першою статті 12 ПКУ державний збір за кожного пасажира, який відлітає з аеропорту України, та державний збір за кожну тонну вантажу, що відправляється чи прибуває до аеропорту України, - це обов`язкові неподаткові платежі до Державного спеціалізованого фонду фінансування загальнодержавних витрат на авіаційну діяльність та участь України у міжнародних авіаційних організаціях, що справляються з авіаперевізників у порядку, визначеному цим Кодексом.
Частина 12 статті 12 ПКУ передбачає, що державний збір за кожного пасажира, який відлітає з аеропорту України, та державний збір за кожну тонну вантажу, що відправляється чи прибуває до аеропорту України, не сплачений авіаперевізником протягом 30 днів з дати оформлення рахунка-фактури, вважається простроченою заборгованістю перед Державним спеціалізованим фондом фінансування загальнодержавних витрат на авіаційну діяльність та участь України у міжнародних авіаційних організаціях.
У разі виникнення у авіаперевізника простроченої заборгованості перед Державним спеціалізованим фондом фінансування загальнодержавних витрат на авіаційну діяльність та участь України у міжнародних авіаційних організаціях передбачені законодавством України процедури сертифікації, реєстрації, перереєстрації об`єктів та суб`єктів авіаційної діяльності, супроводження його діяльності та надання йому прав на експлуатацію повітряних ліній уповноваженим органом з питань цивільної авіації не здійснюються.
Державіаслужбою на підставі інформації про пасажирів, які відлітають з аеропорту України, та про вантаж, що відправляється чи прибуває до аеропорту України, наданого за листопад 2020 року ДП МА «Львів» ім. Данила Галицького» та інформації про пасажирів, які відлітають з аеропорту України, та про вантаж, що відправляється чи прибуває до аеропорту України, наданого за листопад 2020 року Міжнародним аеропортом Харків «ТОВ Нью Системс АМ» щодо діяльності позивача згідно з ліцензією на провадження господарської діяльності з надання послуг із перевезення пасажирів, вантажів повітряним транспортом авіакомпанії позивача виставлено до сплати рахунок-фактуру від 21.12.2020 № 1727 (Invoise № 1727 21 December 2020) за перевезення пасажирів та багажу за листопад 2020 року на суму 4280,00 USD (доларів США).
Відповідач вважає, що позивач передчасно дійшов висновку, що підставою скасування оскаржуваної постанови є невірне обрахування Державіаслужбою настання строку сплати позивачем зборів за рахунком-фактурою від 21.12.2020 № 1727 (Invoise № 1727 21 December 2020) за перевезення пасажирів та багажу за листопад 2020 року на суму 4280,00 USD (доларів США), виходячи з наступного.
Відповідно до пункту 97 частини першої статті 1 ПКУ суб`єкт авіаційної діяльності – фізичні та юридичні особи незалежно від форми власності, відомчої підпорядкованості, які провадять діяльність у галузі цивільної авіації.
Позивач є юридичною особою, що провадить господарську діяльність з перевезення пасажирів та вантажу авіаційним транспортом.
З огляду на вищевикладене, позивач підпадає під пряму дію закону, норми якого наведені вище, який зобов`язує сплачувати державні збори до Державного бюджету України для зарахування у Фонд.
Кожен суб`єкт авіаційної діяльності, який здійснює перевезення пасажирів та вантажу справляє ряд зборів (аеропортовий збір, збір за безпеку, державний збір), що входить до собівартості квитка. Державні збори, які сплачуються споживачем (пасажиром, відправником вантажу) та включаються авіакомпанією до собівартості квитка залишаються у розпорядженні позивача.
Тобто, державний збір сплачується пасажиром (споживачем) через авіакомпанію Позивача, послугами якої він користується, та має бути переданий авіакомпанією (перевізником) за цільовим призначенням, в даному випадку до Фонду (Державного бюджету).
Рахунок-фактура на сплату державного збору за кожного пасажира, який відлітає з аеропорту України, та державний збір за кожну тонну вантажу, що відправляється чи прибуває до аеропорту України, надсилається платнику засобами факсимільного зв`язку або електронною поштою в день оформлення, а на вимогу авіаперевізника - поштою (рекомендованим поштовим відправленням) протягом двох робочих днів з дня оформлення.
Рахунок-фактура на сплату державного збору за кожного пасажира, який відлітає з аеропорту України, та державний збір за кожну тонну вантажу, що відправляється чи прибуває до аеропорту України, оплачується протягом 30 днів з дати його оформлення.
Однак, позивач, надавши у листопаді 2020 року послуги з перевезення пасажирів та отримавши від пасажирів державний збір (за кожного пасажира, який відлітає з аеропорту України), в порушення вищезазначених законодавчих норм не сплатив вказані збори до Фонду, хоча повинен був їх сплатити за рахунком-фактурою від 21.12.2020 № 1727 (Invoise № 1727 21 December 2020) за перевезення пасажирів та багажу за листопад 2020 року на суму 4280,00 USD (доларів США) включно по 19.01.2021.
На підставі вищевикладеного відповідач просив відмовити у задоволенні позовних вимог.
Позивач надав до суду відповідь на відзив, в якій наполягав на задоволенні позовних вимог.
Від відповідача надійшли заперечення на відповідь на відзив.
Дослідивши матеріали справи, розглянувши справу в межах заявлених позовних вимог і наданих доказів, оцінивши докази відповідно до вимог статей 72-77, 90 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України), суд встановив таке.
21 грудня 2020 року Державною авіаційною службою України на підставі інформації про пасажирів, які відлітають з аеропорту України, та про вантаж, що відправляється чи прибуває до аеропорту України, наданого за листопад 2020 року ДП МА «Львів» ім. Данила Галицького» та інформації про пасажирів, які відлітають з аеропорту України, та про вантаж, що відправляється чи прибуває до аеропорту України, наданого за листопад 2020 року Міжнародним аеропортом Харків «ТОВ Нью Системс АМ» щодо діяльності позивача згідно з ліцензією на провадження господарської діяльності з надання послуг із перевезення пасажирів, вантажів повітряним транспортом авіакомпанії, позивачу виставлено до сплати рахунок-фактуру від 21.12.2020 № 1727 (Invoise № 1727 21 December 2020) за перевезення пасажирів та багажу за листопад 2020 року на суму 4280,00 USD (доларів США).
07 липня 2021 року відповідачем складено протокол серії АА №003772 про правопорушення позивача у галузі цивільної авіації.
16 липня 2021 року відповідачем на підставі вказаного протоколу винесено постанову серії АГ № 000270 про накладення штрафу за правопорушення у галузі цивільної авіації.
Позивач вважає постанову Державної авіаційної служби України від 16 липня 2021 року серія АГ №000270 про накладення штрафу за правопорушення у галузі цивільної авіації протиправною, у зв`язку з чим звернувся до суду.
Вирішуючи адміністративну справу по суті заявлених вимог, надаючи оцінку обставинам (фактам), якими обґрунтовано вимоги і заперечення учасників справи, суд виходить з такого.
Державне регулювання діяльності в галузі авіації та використання повітряного простору України спрямоване на гарантування безпеки авіації, забезпечення інтересів держави, національної безпеки та потреб суспільства і економіки у повітряних перевезеннях та авіаційних роботах регулюється Повітряним кодексом України (далі - ПК України).
Згідно з частиною 4 статті 12 ПК України для забезпечення реалізації основних напрямів державної політики у сфері авіаційної діяльності та використання повітряного простору України, утримання та забезпечення діяльності уповноваженого органу з питань цивільної авіації з метою виконання покладених на нього завдань та функцій, участі та представництва України у міжнародних авіаційних організаціях та інших заходах діє Державний спеціалізований фонд фінансування загальнодержавних витрат на авіаційну діяльність та участь України у міжнародних авіаційних організаціях.
При цьому, відповідно до пункту 2 частини 5 статті 12 ПК України надходженнями Державного спеціалізованого фонду фінансування загальнодержавних витрат на авіаційну діяльність та участь України у міжнародних авіаційних організаціях є державні збори із суб`єктів авіаційної діяльності за надання прав на експлуатацію повітряних ліній.
Такими надходженнями є державні збори із суб`єктів авіаційної діяльності: 1) за сертифікацію, реєстрацію, перереєстрацію об`єктів та суб`єктів авіаційної діяльності та супроводження їх діяльності; 2) за надання прав на експлуатацію повітряних ліній; 3) за кожного пасажира, який відлітає з аеропорту України; 4) за кожну тонну вантажу, що відправляється чи прибуває до аеропорту України; 5) за вчинення офіційних дій, пов`язаних з наглядом у сфері цивільної авіації, у тому числі під час виконання польотів в інших державах за договорами фрахту/лізингу, які розраховуються залежно від кількості та маси повітряних суден, строків тимчасового базування за кордоном та регіонів виконання польотів; 6) з авіаційної безпеки; 7) з інших передбачених законом надходжень.
Приписами частини 7 статті 12 ПК України та підпунктом 19 пункту 4 Положення про Державну авіаційну службу України, яке затверджено Постановою Кабінету Міністрів України від 08.10.2014 №520 (далі - Положення №520) передбачено, що Державіаслужба забезпечує надходження та використання коштів Державного спеціалізованого фонду фінансування загальнодержавних витрат на авіаційну діяльність та участь України у міжнародних авіаційних організаціях.
Згідно із частиною 9 статті 12 ПК України перелік, розмір та порядок сплати державних зборів, порядок використання коштів Державного спеціалізованого фонду фінансування загальнодержавних витрат на авіаційну діяльність та участь України у міжнародних авіаційних організаціях визначаються Кабінетом Міністрів України.
Відповідно до положень статті 12-1 ПК України державний збір за кожного пасажира, який відлітає з аеропорту України, та державний збір за кожну тонну вантажу, що відправляється чи прибуває до аеропорту України, - це обов`язкові неподаткові платежі до Державного спеціалізованого фонду фінансування загальнодержавних витрат на авіаційну діяльність та участь України у міжнародних авіаційних організаціях, що справляються з авіаперевізників у порядку, визначеному цим Кодексом.
Державний збір за кожного пасажира, який відлітає з аеропорту України, та державний збір за кожну тонну вантажу, що відправляється чи прибуває до аеропорту України, не справляються у разі здійснення: 1) перевезень вищих посадових осіб та офіційних делегацій України та інших держав; 2) перевезень товарів гуманітарної допомоги з/до України згідно з актами Кабінету Міністрів України; 3) польотів, пов`язаних із забезпеченням проведення робіт з ліквідації наслідків стихійного лиха, авіаційних та інших подій, санітарних авіарейсів (у тому числі перевезень тіла (останків, праху) померлого); 4) перевезень пасажирів, які належать до категорії осіб, звільнених від сплати зборів згідно із законом; 5) перевезень дітей віком до двох років; 6) перевезень транзитних пасажирів.
Ставка державного збору за кожного пасажира, який відлітає з аеропорту України, встановлюється у таких розмірах: 1) у разі здійснення повітряних перевезень у межах України - 0,5 долара США; 2) у разі здійснення міжнародних повітряних перевезень з України - 2 долари США.
Ставка державного збору за кожну тонну вантажу, що відправляється чи прибуває до аеропорту України, встановлюється у таких розмірах: 1) у разі здійснення повітряних перевезень у межах України - 2,5 долара США; 2) у разі здійснення міжнародних повітряних перевезень з/до України - 10 доларів США.
Розрахунок розміру державного збору за кожного пасажира, який відлітає з аеропорту України, та державного збору за кожну тонну вантажу, що відправляється чи прибуває до аеропорту України, здійснює уповноважений орган з питань цивільної авіації щомісяця на підставі інформації про пасажирів, які відлітають з аеропорту України, та про вантаж, що відправляється чи прибуває до аеропорту України, за офіційним курсом валют, установленим Національним банком України на день оформлення авіаперевізнику відповідного рахунка-фактури.
Інформацію про пасажирів, які відлітають з аеропорту України, та про вантаж, що відправляється чи прибуває до аеропорту України, експлуатант аеропорту (аеродрому) подає до уповноваженого органу з питань цивільної авіації щомісяця до 20 числа місяця, що настає за звітним.
Інформація, зазначена в абзаці першому цієї частини, подається окремо щодо регулярних і нерегулярних перевезень та повинна містити: 1) найменування авіаперевізника; 2) вид повітряних перевезень (регулярні або нерегулярні, повітряні перевезення у межах України або міжнародні повітряні перевезення з/до України); 3) період (із зазначенням місяця та року), за який подається інформація.
Для виявлення та усунення можливих неточностей і помилок у такій інформації авіаперевізник проводить з експлуатантом аеропорту (аеродрому) до 10 числа місяця, що настає за звітним, звірку щодо кількості пасажирів, які відлетіли з аеропорту, та кількості тонн вантажу, що відправлений чи прибув до аеропорту.
Під час розрахунку розміру державного збору не враховуються витрати, пов`язані із сплатою державного збору.
Рахунок-фактура на сплату державного збору за кожного пасажира, який відлітає з аеропорту України, та державного збору за кожну тонну вантажу, що відправляється чи прибуває до аеропорту України, оформлюється протягом двох робочих днів з дня надходження до уповноваженого органу з питань цивільної авіації від експлуатанта аеропорту (аеродрому) інформації, передбаченої частинами п`ятою і шостою цієї статті.
Платником за рахунком-фактурою на сплату державного збору за кожного пасажира, який відлітає з аеропорту України, та державного збору за кожну тонну вантажу, що відправляється чи прибуває до аеропорту України, є авіаперевізник, який виконував повітряні перевезення.
Від імені іноземного авіаперевізника рахунок-фактура може бути оплачений його представником чи іншою належним чином уповноваженою ним особою.
Рахунок-фактура на сплату державного збору за кожного пасажира, який відлітає з аеропорту України, та державного збору за кожну тонну вантажу, що відправляється чи прибуває до аеропорту України, надсилається платнику засобами факсимільного зв`язку або електронною поштою в день оформлення, а на вимогу авіаперевізника - поштою (рекомендованим поштовим відправленням) протягом двох робочих днів з дня оформлення.
Рахунок-фактура на сплату державного збору за кожного пасажира, який відлітає з аеропорту України, та державного збору за кожну тонну вантажу, що відправляється чи прибуває до аеропорту України, оплачується протягом 30 днів з дати його оформлення.
Державний збір за кожного пасажира, який відлітає з аеропорту України, та державний збір за кожну тонну вантажу, що відправляється чи прибуває до аеропорту України, не сплачений авіаперевізником протягом 30 днів з дати оформлення рахунка-фактури, вважається простроченою заборгованістю перед Державним спеціалізованим фондом фінансування загальнодержавних витрат на авіаційну діяльність та участь України у міжнародних авіаційних організаціях.
У разі виникнення у авіаперевізника простроченої заборгованості перед Державним спеціалізованим фондом фінансування загальнодержавних витрат на авіаційну діяльність та участь України у міжнародних авіаційних організаціях передбачені законодавством України процедури сертифікації, реєстрації, перереєстрації об`єктів та суб`єктів авіаційної діяльності, супроводження його діяльності та надання йому прав на експлуатацію повітряних ліній уповноваженим органом з питань цивільної авіації не здійснюються.
У той же час, перелік, розмір та порядок сплати державних зборів, які справляються із суб`єктів авіаційної діяльності, порядок використання коштів Державного спеціалізованого фонду фінансування загальнодержавних витрат на авіаційну діяльність та участь України у міжнародних авіаційних організаціях регламентовано Положенням про Державний спеціалізований фонд фінансування загальнодержавних витрат на авіаційну діяльність та участь України у міжнародних авіаційних організаціях, затвердженим Кабінету Міністрів України від 28.09.1993 №819 в редакції Постанови Кабінету Міністрів України від 21.11.2018 №1101 (далі - Положення №819).
Відповідно до пункту 3 Положення №819 державні збори, які справляються Державіаслужбою із суб`єктів авіаційної діяльності (далі - державні збори) в установленому цим Положенням порядку, зараховуються до Фонду.
Перелік та розмір державних зборів визначені додатком.
Згідно із пунктом 8 Положення №819 розрахунок державних зборів здійснює Державіаслужба. За результатами розрахунку державних зборів суб`єкту авіаційної діяльності оформляється відповідний рахунок-фактура на сплату державного збору.
У свою чергу, пунктом 11 Положення №819 регламентовано, що розрахунок державних зборів, визначених пунктами 25 та 26 додатка, проводиться щомісяця на підставі інформації про пасажирів, які відлетіли з аеропорту України, та про кількість тонн вантажу, що відправлений чи прибув до аеропорту України.
Інформацію про пасажирів, які відлетіли з аеропорту України, та про кількість тонн вантажу, що відправлений чи прибув до аеропорту України, експлуатант аеропорту подає Державіаслужбі щомісяця до 20 числа наступного періоду. Така інформація повинна містити найменування авіаперевізника, вид повітряних перевезень (регулярні або нерегулярні, повітряні перевезення у межах України або міжнародні повітряні перевезення з України), період (місяць та рік), за який подається інформація. Інформація подається окремо щодо регулярних та нерегулярних перевезень.
Для виявлення та усунення можливих неточностей та помилок у такій інформації авіаперевізник у разі потреби повинен провести з експлуатантами аеропортів до 10 числа місяця, що настає за звітним, звірку щодо кількості пасажирів, які відлетіли з аеропорту, та кількості тонн вантажу, що відправлений чи прибув до аеропорту України.
Датою оформлення рахунка-фактури на сплату державних зборів, визначених пунктами 25 та 26 додатка, є дата робочого дня, що настає за датою надходження до Державіаслужби від усіх експлуатантів аеропортів звіту про пасажирів, які відлетіли з аеропорту України, та про кількість тонн вантажу, що відправлений чи прибув до аеропорту України.
Інформація про пасажирів, які відлетіли з аеропорту України, та про кількість тонн вантажу, що відправлений чи прибув до аеропорту України, яку експлуатант аеропорту не подав Державіаслужбі в установлений строк, включається до розрахунку в наступному місяці. У даному випадку для розрахунку державних зборів застосовується офіційний курс валют, установлений Національним банком на день оформлення рахунка-фактури за попередній місяць.
Платником рахунка-фактури на сплату державних зборів, визначених пунктами 25 та 26 додатка, є авіаперевізник, який виконував повітряні перевезення.
Рахунок-фактура на сплату державних зборів, визначених пунктами 25 та 26 додатка, надсилається платнику факсимільним зв`язком або електронною поштою в день оформлення, а протягом двох робочих днів - поштою (рекомендованим листом).
Державні збори згідно з рахунком-фактурою на сплату державних зборів, визначених пунктами 25 та 26 додатка, сплачуються протягом 30 днів з дати його оформлення.
Державні збори, не сплачені протягом 30 днів з дати оформлення рахунка-фактури на сплату державних зборів, визначених пунктами 25 та 26 додатка, вважаються простроченою заборгованістю перед Фондом.
Додатком до Положення №819 установлено розмір державного збору за кожного пасажира, який відлітає з аеропорту України, а саме: у разі здійснення повітряних перевезень у межах України (з одного пасажира) - 0, 5 долара США; у разі здійснення міжнародних повітряних перевезень з України (з одного пасажира) - 2 долари США.
Також вказаним додатком установлено державні збори за кожну тонну вантажу, що відправляється чи прибуває до аеропорту України, а саме: у разі здійснення повітряних перевезень у межах України (за 1 тонну) - 2, 5 долара США; у разі здійснення міжнародних повітряних перевезень з/до України (за 1 тонну) - 10 доларів США.
Аналіз вказаних норм права дає суду підстави дійти до наступних висновків.
По-перше, розрахунок державних зборів здійснює Державіаслужба. За результатами розрахунку державних зборів суб`єкту авіаційної діяльності оформляється відповідний рахунок-фактура на сплату державного збору.
По-друге, датою оформлення рахунка-фактури на сплату державних зборів, визначених пунктами 25 та 26 додатка, є дата робочого дня, що настає за датою надходження до Державіаслужби від усіх експлуатантів аеропортів звіту про пасажирів, які відлетіли з аеропорту України, та про кількість тонн вантажу, що відправлений чи прибув до аеропорту України.
По-третє, державні збори згідно з рахунком-фактурою на сплату державних зборів, визначених пунктами 25 та 26 додатка, сплачуються протягом 30 днів з дати його оформлення, а у разі не сплати протягом встановленого строку сума державних зборів, визначена рахунком-фактурою вважається простроченою заборгованістю.
Згідно із абзацом 15 пункту 1 частини 1 статті 127 ПК України за правопорушення в галузі цивільної авіації до юридичних осіб - суб`єктів авіаційної діяльності застосовуються фінансові санкції у вигляді штрафу від п`яти до восьми тисяч неоподатковуваних мінімумів доходів громадян у разі порушення порядку або строків сплати державних зборів із суб`єктів авіаційної діяльності, визначених законодавством.
Отже, порушення порядку або строків сплати державних зборів із суб`єктів авіаційної діяльності, визначених законодавством має своїм наслідком застосування до юридичних осіб - суб`єктів авіаційної діяльності фінансових санкцій у вигляді штрафу у розмірі від п`яти до восьми тисяч неоподатковуваних мінімумів доходів громадян
Судом встановлено, що 21 грудня 2020 року відповідачем на підставі інформації про пасажирів, які відлітають з аеропорту України, та про вантаж, що відправляється чи прибуває до аеропорту України, наданого за листопад 2020 року ДП МА «Львів» ім. Данила Галицького» та інформації про пасажирів, які відлітають з аеропорту України, та про вантаж, що відправляється чи прибуває до аеропорту України, наданого за листопад 2020 року Міжнародним аеропортом Харків «ТОВ Нью Системс АМ» щодо діяльності позивача згідно ліцензією на провадження господарської діяльності з надання послуг із перевезення пасажирів, вантажів повітряним транспортом авіакомпанії, позивачу виставлено до сплати рахунок-фактуру від 21.12.2020 № 1727 (Invoise № 1727 21 December 2020) за перевезення пасажирів та багажу за листопад 2020 року на суму 4280,00 USD (доларів США).
Матеріалами справи підтверджено, що відповідний рахунок оплачений позивачем 20.01.2021, що не заперечується відповідачем.
Натомість суть спору в межах спірних правовідносин полягає в обчисленні строків протягом якого позивач мав сплатити рахунок-фактуру від 21.12.2020.
Суд при наданні оцінки як доводів відповідача, так і доводів позивача вважає за необхідне вказати про наступне.
Так, положення ПК України встановлює 30 денний строк для здійснення оплати рахунку-фактури, який обчислюється з дати його формування.
У відповідності до статті 251 Цивільного кодексу України (далі - ЦК України) строком є певний період у часі, зі спливом якого пов`язана дія чи подія, яка має юридичне значення.
Терміном є певний момент у часі, з настанням якого пов`язана дія чи подія, яка має юридичне значення.
Строк та термін можуть бути визначені актами цивільного законодавства, правочином або рішенням суду.
Згідно із частиною 1 статті 253 ЦК України перебіг строку починається з наступного дня після відповідної календарної дати або настання події, з якою пов`язано його початок.
Відповідно до Європейської конвенції про обчислення строків від 16.05.1972 (далі - Конвенція) вона застосовується до обчислення строків у цивільних, комерційних і адміністративних справах, включаючи процедуру стосовно таких справ, якщо такі строки встановлені законом або судом чи адміністративним органом.
Згідно зі статтею 2 Конвенції термін "dies a quo" означає день, з якого починається відлік строку, а термін "dies ad quem" означає день, у який цей строк спливає.
Відповідно до статті 5 Конвенції при обчисленні строку суботи, неділі та офіційні свята враховуються. Однак, якщо dies ad quem строку, до спливу якого має бути здійснена та чи інша дія, припадає на суботу, неділю, офіційне свято чи день, який вважається офіційним святом, встановлений строк подовжується на перший робочий день, який настає після них.
Аналізуючи наведені положення суд приходить до висновку, що строком є певний період у часі, зі спливом якого пов`язана дія чи подія, яка має юридичне значення, перебіг якого починається з наступного дня після відповідної календарної дати або настання події, з якою пов`язано його початок.
В даному випадку положення ПК України та Положення №819 передбачають 30 денний строк для сплати державних зборів з дня оформлення рахунку-фактури.
Тобто, дата оформлення рахунку-фактури є датою з якої розпочинається встановлений ПК України строк для сплати державного збору, проте, в розрізі положень частини 1 статті 253 ЦК України перебіг 30 денного строку на відповідну оплату розпочинається з наступного дня після відповідної календарної дати формування рахунку-фактури, з якої пов`язано початок 30 денного строку на його оплату.
Як вже було вказано судом вище, відповідачем виставлено до сплати рахунок-фактуру від 21.12.2020 № 1727 (Invoise № 1727 21 December 2020) за перевезення пасажирів та багажу за листопад 2020 року на суму 4280,00 USD (доларів США), відтак строк на оплату останнього починає свій перебіг з 22.12.2020 та закінчується 20.01.2021 включно.
Судом встановлено, що рахунок-фактуру від 21.12.2020 № 1727 оплачено Візз Ейр Хангері Лтд. [Wizz Air Hungary Ltd.] 20.01.2021, тобто в межах строків встановлених ПК України та Положення №819, з урахування приписів частини 1 статті 253 ЦК України.
Таким чином, оплата була здійснена в межах встановленого 30-денного строку, а тому твердження відповідача про порушення позивачем строків сплати є безпідставними.
З огляду на викладене, суд приходить до висновку, що позивачем строк сплати рахунку-фактури №1727 від 21.12.2020 не пропущено.
Відтак, за підсумком наведеного суд вважає, що постанова Державної авіаційної служби України від 16 липня 2021 року серія АГ №000270 про накладення штрафу за правопорушення у галузі цивільної авіації є протиправною.
Твердження позивача про складення протоколу неуповноваженою особою відповідача у галузі цивільної авіації за наслідками розгляду справи не знайшли свого підтвердження.
Так, згідно із частинами 1, 2 статті 129 ПК України підставою для розгляду справи про правопорушення в галузі цивільної авіації, які зазначені в статті 127 цього Кодексу, є протокол.
Протоколи про правопорушення в галузі цивільної авіації мають право складати керівник уповноваженого органу з питань цивільної авіації та його заступники, державні інспектори та уповноважені на проведення перевірок посадові особи уповноваженого органу з питань цивільної авіації, керівники аеропортів, начальники служб авіаційної безпеки аеропортів або їх заступники.
Аналогічні положення закріплені у пунктах 2.1-2.2 Порядку накладення і стягнення штрафів за порушення вимог законодавства на повітряному просторі. Затвердженого наказом Міністерства інфраструктури України від 26.12.2011 №637, який зареєстровано в Міністерстві юстиції України від 19.01.2012 за №73/20386 (далі - Порядок №637).
Аналіз вказаного дає суду підстави дійти до висновку, що протоколи про правопорушення в галузі цивільної авіації мають право складати, зокрема уповноважені на проведення перевірок посадові особи уповноваженого органу з питань цивільної авіації, керівники аеропортів, начальники служб авіаційної безпеки аеропортів або їх заступники.
Судом встановлено, що Наказом №454 уповноважено на проведення перевірок інформації про правопорушення у галузі цивільної авіації та адміністративній правопорушення на повітряному транспорті працівників управління бухгалтерського обліку та звітності, бюджетного фінансування, зокрема начальника відділу бюджетного фінансування - ОСОБА_1 .
Отже, слідує висновок, що протокол про правопорушення у галузі цивільної авіації складено уповноваженою особою.
Щодо позовних вимог в частині стягнення з Державної авіаційної служби України на користь компанії Візз Ейр Хангері Лтд. [Wizz Air Hungary Ltd.] 85000,00 (вісімдесят п`ять тисяч гривень 00 копійок), сплаченого на підставі спірної постанови Державної авіаційної служби України, то вказані вимоги задоволенню не підлягають з огляду на наявність встановленого законом порядку повернення коштів, зокрема такий механізм встановлений Порядком повернення коштів, помилково або надміру зарахованих до державного та місцевих бюджетів, затвердженого наказом Міністерства фінансів України № 787 від 03.09.2013.
Згідно зі статтею 242 КАС України рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами. Судове рішення має відповідати завданню адміністративного судочинства, визначеному цим Кодексом.
Відповідно до пункту 58 рішення Європейського суду з прав людини у справі «Серявін та інші проти України» від 10.02.2010, заява № 4909/04, Суд повторює, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення рішення у справі «Руїс Торіха проти Іспанії» від 09.12.1994, серія A, N 303-A, п.29).
Решта доводів та заперечень учасників справи висновків суду по суті позовних вимог не спростовують.
Згідно з частиною першою статті 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.
В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.
Відповідно до статті 90 КАС України, суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні. Жодні докази не мають для суду наперед встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.
Приймаючи до уваги наведене в сукупності, проаналізувавши матеріали справи та надані сторонами докази, з урахуванням принципів адміністративного судочинства, суд дійшов висновку, що позовні вимоги позивача належать до часткового задоволення.
Статтею 139 КАС України передбачено, що при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.
Згідно з частиною третьою статті 139 КАС України при частковому задоволенні позову судові витрати покладаються на обидві сторони пропорційно до розміру задоволених позовних вимог.
Позивачем сплачений судовий збір в сумі 2270,00 грн.
У зв`язку з частковим задоволенням позову на користь позивача за рахунок бюджетних асигнувань відповідача слід стягнути судові витрати зі слати судового збору пропорційно до задоволеної частини позовних вимог, а саме в сумі 1135,00 грн.
Керуючись статтями 2, 72-73, 77-78, 139, 243-246 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, 

ВИРІШИВ:

Позовну заяву Візз Ейр Хангері Лтд. [Wizz Air Hungary Ltd.] до Державної авіаційної служби України про визнання протиправною та скасування постанови про накладення штрафу за правопорушення у галузі цивільної авіації задовольнити частково.
Визнати протиправною та скасувати постанову Державної авіаційної служби України від 16 липня 2021 року серії АГ №000270 про накладення штрафу за правопорушення у галузі цивільної авіації.
В іншій частині позовних вимог відмовити.
Стягнути з Державної авіаційної служби України за рахунок бюджетних асигнувань на користь компанії Візз Ейр Хангері Лтд. [Wizz Air Hungary Ltd.] судові витрати зі сплати судового збору у сумі 1135,00 грн (одна тисяча сто тридцять п`ять гривень 00 коп.).
Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, встановленого статтею 295 КАС України, всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.
У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.
Апеляційна скарга на рішення суду подається до Шостого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. 

Суддя 	О.В. Захарова