ЗАПОРІЗЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ 
РІШЕННЯ 
30 березня 2026 року 	Справа № 280/283/26 м.Запоріжжя	
Запорізький окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Артоуз О.О., розглянувши в порядку письмового провадження за правилами спрощеного позовного провадження адміністративну справу за позовом Головного управління Пенсійного фонду України в Запорізькій області (69057, Україна, Запорізька область, м. Запоріжжя, пр. Соборний, буд. 158б, ЄДРПОУ 20490012) до Управління Східного офісу Держаудитслужби в Запорізькій області (69057, м. Запоріжжя, вул. Перемоги, буд. 129 ЄДРПОУ 41127371) про визнання протиправним та скасування висновку, 
ВСТАНОВИВ:
14 січня 2026 року до Запорізького окружного адміністративного суду надійшла позовна заява Головного управління Пенсійного фонду України в Запорізькій області (далі – позивач) до Управління Східного офісу Держаудитслужби в Запорізькій області (далі – відповідач) про визнання протиправним та скасування висновку, відповідно до якої позивач просить суд: 
визнати протиправним та скасувати висновок Східного офісу Держаудитслужби в Запорізькій області від 25.12.2025 про результати моніторингу закупівлі UA-2025-11-10-015396-а за предметом «Поточний ремонт зали очікування та обслуговування громадян, санітарних кімнат за адресою: м. Запоріжжя, вул. Трегубова, буд.18».
Позовну заяву мотивовано тим, що Головним управлінням 10.11.2025 оголошено закупівлю за предметом «Поточний ремонт зали очікування та обслуговування громадян, санітарних кімнат за адресою: м. Запоріжжя, вул. Трегубова, буд.18», ДК 021:2015: 45420000-6, ID: UA2025-11-10-015396-а. Наказом від 05.12.2025 № 125-З Східного офісу Держаудитслужби в Запорізькій області розпочато моніторинг закупівлі на підставі виявлених органом державного фінансового контролю ознак порушень законодавства у сфері публічних закупівель в інформації, оприлюдненій в електронній системі закупівель, а 25.12.2026 відповідачем оприлюднено висновок про результати моніторингу у закупівлі UA-2025-11-10-015396-а, яким зазначено про наявність порушень і зобов`язано позивача здійснити заходи, направлені на недопущення встановлених порушень в подальшому. Позивач не згоден із висновком відповідача, вважає його протиправним та таким, що не відповідає законодавству, у зв`язку із чим звернувся з даним позовом до суду. Позивач просить суд задовольнити позовну заяву.
Ухвалою Запорізького окружного адміністративного суду від 19.01.2026 позовну заяву залишено без руху, надано позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви.
Ухвалою Запорізького окружного адміністративного суду від 26.01.2026 відкрито спрощене позовне провадження у справі без повідомлення (виклику) учасників справи (у письмовому провадженні) та без проведення судового засідання.
11 лютого 2026 року на адресу суду надійшов відзив на позовну заяву. Відповідач розглянувши позовну заяву, вважає викладені в ній доводи та позовні вимоги необґрунтованими, безпідставними та такими, що не відповідають фактичним обставинам справи та ґрунтуються на невірному тлумаченні позивачем норм законодавства. Так, за результатами моніторингу закупівлі установлено порушення вимог законодавства про закупівлі: замовником не оприлюднено нову редакцію тендерної документації після внесення змін до неї, додатково до її попередньої редакції, чим порушено вимоги пункту 54 Особливостей; замовником не відхилено тендерну пропозицію учасника - переможця ФОП ОСОБА_1 як такого, який не надав у спосіб, зазначений в тендерній документації, документи, що підтверджують відсутність підстав, визначених у підпунктах 3, 5, 6 і 12 пункту 47 Особливостей, чим порушено вимоги підпункту 3 пункту 44 Особливостей. Позивачем не заперечується факт внесення змін до пункту першого розділу 4 тендерної документації в частині кінцевого строку подання тендерних пропозицій. І хоча інших змін до тендерної документації, крім строку подання пропозиції, Замовником не вносилось, це не позбавляє його обов`язку оприлюднити нову редакцію тендерної документації, у відповідності до вимог пункту 54 Особливостей. Замовником порушено вимоги підпункту 3 пункту 44 Особливостей в частині не відхилення тендерної пропозиції учасника - переможця як такого, який не надав у спосіб, зазначений в тендерній документації, документи, що підтверджують відсутність підстав, визначених у підпунктах 3, 5, 6 і 12 пункту 47 Особливостей. Посилання позивача на ч. 5 ст. 254 Цивільного кодексу України не спростовує порушення переможцем строків, визначених пунктом 47 Особливостей, оскільки документи оприлюднені па п`ятий день, тобто у строк, що перевищує чотири дні з дати оприлюднення повідомлення про намір укласти договір про закупівлю. Відповідач наголошує на тому, що електронна система закупівель працює в автоматичному режимі, тобто всі учасники або замовники мають до неї доступ та можливість завантаження документів у будь-який час, включаючи святкові (неробочі) та вихідні дні. Відповідач вважає висновок про результати моніторингу процедури закупівлі від 25.12.2025 UА-2025-11-10-015396-а правомірним, інформацію, викладену в ньому, достовірною, такою що відповідає дійсності та законодавству у сфері закупівель. Відповідач просить суд відмовити у задоволенні позову.
13 лютого 2026 року позивачем до суду надано відповідь на відзив відповідача. Позивач наполягає на відсутності порушень з його боку з підстав аналогічних наведеним у позові.
Згідно з положеннями статті 258 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) суд розглядає справи за правилами спрощеного позовного провадження протягом розумного строку, але не більше шістдесяти днів із дня відкриття провадження у справі.
Частиною 1 ст. 262 КАС України визначено, що розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження здійснюється судом за правилами, встановленими цим Кодексом для розгляду справи за правилами загального позовного провадження, з особливостями, визначеними у цій главі.
Відповідно до ч. 2 ст. 262 Кодексу адміністративного судочинства України, визначено, що розгляд справи по суті за правилами спрощеного позовного провадження починається з відкриття першого судового засідання. Якщо судове засідання не проводиться, розгляд справи по суті розпочинається через тридцять днів, а у випадках, визначених статтею 263 цього Кодексу, - через п`ятнадцять днів з дня відкриття провадження у справі.
Перевіривши матеріали справи, вирішивши питання, чи мали місце обставини, якими обґрунтовувалися вимоги, та якими доказами вони підтверджуються, чи є інші фактичні дані, які мають значення для вирішення справи, та докази на їх підтвердження, яку правову норму належить застосувати до цих правовідносин, судом встановлено наступне.
10 листопада 2025 року Головним управлінням Пенсійного фонду України в Запорізькій області розпочато проведення процедури закупівлі (відкриті торги з особливостями) «Поточний ремонт за адресою: м. Запоріжжя, вул. Трегубова, буд. 18 (заміна вікон)» (UA-2025-11-10-015396-a) на суму 1 200 034,75 грн. та опубліковано в електронній системі закупівель оголошення про проведення процедури закупівлі і тендерну документацію.
Відповідно до протокольного рішення № 419 уповноваженої особи від 14.11.2025 внесено зміни до тендерної документації та оголошення про проведення відкритих торгів, оприлюдненої в ЕСЗ у процедурі закупівлі «Столярні та теслярські роботи – ДК 021:2015:45420000-7 Поточний ремонт за адресою: м. Запоріжжя, вул. Трегубова, буд. 18 (заміна вікон) шляхом затвердження нової редакції тендерної документації (з додатками до неї) та переліку змін до неї.
14 листопада 2025 року в електронній системі закупівель (далі – ЕСЗ) оприлюднено оголошення про проведення відкритих торгів, перелік змін та оновлений додаток 2 до тендерної документації.
Головним управлінням Пенсійного фонду України в Запорізькій області на підставі протоколу № 466 уповноваженої особи від 26.11.2025 в ЕСЗ оприлюднено повідомлення про намір укласти договір про закупівлю UA-2025-11-10-015396-a з ФОП ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 ).
01 грудня 2025 року ФОП ОСОБА_1 подано замовнику засобами ЕСЗ документи, що підтверджують відсутність підстав для відхилення пропозиції, визначених у підпунктах 3, 5, 6 і 12 та в абзаці 14 п. 47 особливостей.
За результатами процедури закупівлі 03.12.2025 між Головним управлінням Пенсійного фонду України в Запорізькій області та ФОП ОСОБА_1 укладено договір про закупівлю від 03.12.2025 за № 324.
08 грудня 2025 року о 12:11 год. Управлінням Східного офісу Держаудитслужби в Запорізькій області на підставі наказу від 05.12.2025 № 125-3 оприлюднено в електронній системі закупівель повідомлення про прийняття рішення про початок моніторингу процедури закупівлі.
25 грудня 2025 року Управлінням Східного офісу Держаудитслужби в Запорізькій області в електронній системі закупівель оприлюднено висновок про результати моніторингу процедури закупівлі № UA-2025-11-10-015396-a.
Згідно вказаного висновку предметом аналізу були питання: визначення предмета закупівлі, відображення закупівлі у річному плані, процедури закупівлі в розрізі стадій проведення процедури закупівлі: оприлюднення інформації щодо зазначеної закупівлі, відповідності вимог тендерної документації вимогам Закону України «Про публічні закупівлі» (далі – Закон) та Особливостям здійснення публічних закупівель товарів, робіт і послуг для замовників, передбачених Законом України «Про публічні закупівлі», на період дії правового режиму воєнного стану в Україні та протягом 90 днів з дня його припинення або скасування, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 12.10.2022 № 1178 (далі – Особливості), розгляду тендерних пропозицій, укладання договору про закупівлю та його оприлюднення, відповідності умов договору умовам тендерної пропозиції переможця. Під час моніторингу проаналізовано: річний план закупівель Головного управління Пенсійного фонду України в Запорізькій області (далі – Замовник) на 2025 рік; оголошення про проведення процедури закупівлі; тендерну документацію, затверджену рішенням уповноваженої особи від 10.11.2025 № 403 (зі змінами від 14.11.2025); тендерну пропозицію фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 (далі – ФОП ОСОБА_1 ); протокольне рішення уповноваженої особи від 26.11.2025 № 446; повідомлення про намір укласти договір, оприлюднене в електронній системі закупівель 26 листопада 2025 року; договір про закупівлю від 03.12.2025 № 324 та додаткову угоду до нього від 17.12.2025 № 1; пояснення Замовника на запити органу державного фінансового контролю від 09.12.2025 та від 15.12.2025, отримані через електронну систему закупівель 12.12.2025 та 18.12.2025 відповідно. Моніторингом встановлено, що 10.11.2025 Замовником оприлюднено тендерну документацію до даних торгів. Згідно даних електронної системи закупівель Замовником внесено зміни до тендерної документації та 14.11.2025 оприлюднено перелік змін та оновлений Додаток 2 до тендерної документації. Згідно переліку змін Замовником, окрім Додатку 2 до тендерної документації, також вносились зміни до пункту першого розділу 4 тендерної документації. Відповідно до п. 54 Особливостей, зміни, що вносяться замовником до тендерної документації та/або оголошення про проведення відкритих торгів, розміщуються та відображаються в електронній системі закупівель у новій редакції зазначених документації та/або оголошення додатково до їх попередньої редакції. Замовник разом із змінами до тендерної документації та/або оголошення про проведення відкритих торгів в окремому документі оприлюднює перелік змін, що вносяться. В той же час, в електронній системі закупівель відсутня нова редакція тендерної документації додатково до її попередньої редакції, що є порушенням п. 54 Особливостей. На запит органу державного фінансового контролю Замовником надано пояснення наступного змісту: «Протоколом Уповноваженої особи від 14.11.2025 №419 було затверджено зміни до тендерної документації в частині найменування та обсягу робіт зі знімання підвіконних дощок в кам`яних будівлях в Додатку №2 до тендерної документації. Відповідно до п.54 Особливостей у разі внесення змін до тендерної документації та/або оголошення про проведення відкритих торгів строк для подання тендерних пропозицій продовжується замовником таким чином, щоб з моменту внесення змін до тендерної документації та/або оголошення про проведення відкритих торгів до закінчення кінцевого строку подання тендерних пропозицій залишалося не менше чотирьох днів. У зв`язку із викладеним, строк для подання тендерних пропозицій було продовжено з 18.11.2025 по 22.11.2025. Для інформування учасників про оновлення строку для подання тендерних пропозицій зазначеним протоколом затверджено нову редакцію оголошення про проведення закупівлі із вказаними змінами. Інших змін до тендерної документації, крім строку подання пропозицій, не вносилося. Додаток 2 до тендерної документації, оголошення про проведення відкритих торгів в новій редакції із вказівкою дати подання пропозицій - 22.11.2025, перелік змін в машинозчитувальному форматі було оприлюднено в електронній системі закупівель 14.11.2025, відповідно до вимог п.54 Особливостей. Таким чином, замовником було вжито необхідних заходів для інформування учасників як про зміни до технічних характеристик предмету закупівлі, так і про продовження кінцевого строку подання тендерних пропозицій.». Дані пояснення Замовника не спростовують факту порушення пункту 54 Особливостей в частині неоприлюднення нової редакції тендерної документації додатково до її попередньої редакції. Крім того, моніторингом встановлено, що учасником ФОП ОСОБА_1 , якого 26.11.2025 визнано переможцем торгів, документи, що підтверджують відсутність підстав, зазначених у пп 3, 5, 6 і 12 п 47 Особливостей, оприлюднені в електронній системі закупівель 01.12.2025, тобто на 5-й день. Згідно з пунктом 47 Особливостей, переможець процедури закупівлі у строк, що не перевищує чотири дні з дати оприлюднення в електронній системі закупівель повідомлення про намір укласти договір про закупівлю, повинен надати замовнику шляхом оприлюднення в електронній системі закупівель документи, що підтверджують відсутність підстав, зазначених у підпунктах 3, 5, 6 і 12 цього пункту. Відповідна вимога встановлена Замовником у Додатку 4 до тендерної документації. Відповідно до пп 3 п 44 Особливостей, Замовник відхиляє тендерну пропозицію із зазначенням аргументації в електронній системі закупівель у разі, коли переможець процедури закупівлі не надав у спосіб, зазначений в тендерній документації, документи, що підтверджують відсутність підстав, визначених у пп 3, 5, 6 і 12 п 47 цих особливостей. З огляду на викладене, Замовником порушено вимоги пп 3 п 44 Особливостей в частині не відхилення тендерної пропозиції учасника- переможця як такого, який не надав у спосіб, зазначений в тендерній документації, документи, що підтверджують відсутність підстав, визначених у пп 3, 5, 6 і 12 п 47 Особливостей. Згідно пояснень Замовника, наданих на запит органу державного фінансового контролю, учасник ФОП ОСОБА_1 подав витяг з інформаційно-аналітичної системи «Облік відомостей про притягнення особи до кримінальної відповідальності та наявності судимості», довідку з Єдиного державного реєстру осіб, які вчинили корупційні або пов`язані з корупцією правопорушення та інші документи, що вимагалися від переможця Додатком № 4 до тендерної документації, шляхом оприлюднення їх в електронній системі закупівель 01.12.2025. Строк для подання зазначених документів, передбачений Додатком № 4 до тендерної документації та пункту 47 Особливостей, спливав 30.11.2025. У своєму поясненні Замовник посилається на частину 5 статті 254 ЦК України, а саме: якщо останній день строку припадає на вихідний, святковий день, днем закінчення строку є перший за ним робочий день. На думку Замовника, учасником ФОП ОСОБА_1 документи переможця були подані у наступний за вихідним робочий день, відповідно до чинного законодавства. Проте, Особливостями встановлено імперативну норму щодо строку надання переможцем документів, визначеного у календарних днях, останнім днем для подання документів переможцем є четвертий календарний день, незалежно від того, чи припадає він на святковий день, чи на неділю як вихідний день. Слід зазначити, що переможець подає документи протягом чотирьох днів, а не на четвертий день, отже якщо четвертим днем випадає святковий, або вихідний день, переможець мав можливість надати зазначені документи до четвертого дня через систему закупівель, враховуючи що надані в цій закупівлі витяг з інформаційно-аналітичної системи «Облік відомостей про притягнення особи до кримінальної відповідальності та наявності судимості» та довідка з Єдиного державного реєстру осіб, які вчинили корупційні або пов`язані з корупцією правопорушення, датовані 22.07.2025, тобто в учасника ФОП ОСОБА_1 вони були наявні заздалегідь.
За результатами аналізу питання оприлюднення інформації щодо зазначеної закупівлі встановлено порушення вимог п 54 Особливостей. За результатами аналізу питання розгляду тендерних пропозицій встановлено порушення вимог пп 3 п 44 Особливостей. За результатами аналізу визначення предмета закупівлі, відображення закупівлі у річному плані, відповідності вимог тендерної документації вимогам Закону та Особливостей, укладання договору про закупівлю та його оприлюднення, відповідності умов договору умовам тендерної пропозиції переможця - порушень не встановлено.
З огляду на встановлені порушення законодавства у сфері публічних закупівель, керуючись ст.ст 5 та 10 Закону України «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні» та ст 8 Закону України «Про публічні закупівлі», Управління Східного офісу Держаудитслужби в Запорізькій області зобов`язано здійснити заходи направлені на недопущення встановлених порушень в подальшому, та протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення висновку оприлюднити через електронну систему закупівель інформацію та/або документи, що свідчать про вжиття таких заходів.
Не погодившись з висновком моніторингу ГУ ПФУ в Запорізькій області звернулася до суду в позовною заявою.
Вказані обставини підтверджені відповідними доказами і не є спірними.
Суд, оцінивши повідомлені сторонами обставини та наявні у справі докази у їх сукупності, встановив наявність достатніх підстав для прийняття законного та обґрунтованого рішення у справі.
Відповідно до частини другої статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Правові та економічні засади здійснення закупівель товарів, робіт і послуг для забезпечення потреб держави та територіальної громади на момент оголошення спірної закупівлі визначалися Законом України "Про публічні закупівлі" від 25.12.2015 № 922-VIII-VIII (далі - Закон № 922-VIII, в редакції на момент виникнення спірних правовідносин), Особливостями здійснення публічних закупівель товарів, робіт і послуг для замовників, передбачених Законом України “Про публічні закупівлі”, на період дії правового режиму воєнного стану в Україні та протягом 90 днів з дня його припинення або скасування, затвердженими постановою Кабінету Міністрів України від 12.10.2022 № 1178 (далі – Особливості, в редакції на момент виникнення спірних правовідносин).
Згідно з положеннями п. 14 ч. 1 ст. 1 Закону № 922-VIII моніторинг процедури закупівлі - аналіз дотримання замовником законодавства у сфері публічних закупівель під час проведення процедури закупівлі, укладення договору про закупівлю та протягом його дії з метою запобігання порушенням законодавства у сфері публічних закупівель.
Частиною 1 статті 8 Закону № 922-VIII встановлено, що моніторинг процедури закупівлі здійснюють центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю, та його міжрегіональні територіальні органи (далі - органи державного фінансового контролю).
Моніторинг процедури закупівлі здійснюється протягом проведення процедури закупівлі, укладення договору про закупівлю та його дії.
Моніторинг процедури закупівлі не проводиться на відповідність тендерної документації вимогам частини четвертої статті 22 цього Закону.
Моніторинг процедур закупівель здійснюється також щодо процедур закупівель, особливості яких передбачені у законах, що визначені у частинах восьмій та дев`ятій статті 3 цього Закону.
За приписами статті 1 Закону України "Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні" від 26.01.1993 № 2939-ХІІ (далі - Закон № 2939-ХІІ, в редакції на момент виникнення спірних правовідносин) здійснення державного фінансового контролю забезпечує центральний орган виконавчої влади зі спеціальним статусом, уповноважений Кабінетом Міністрів України на реалізацію державної політики у сфері державного фінансового контролю (далі - орган державного фінансового контролю).
Орган державного фінансового контролю у своїй діяльності керується Конституцією України, Бюджетним кодексом України, цим Законом, іншими законодавчими актами, актами Президента України та Кабінету Міністрів України з дотриманням принципів, визначених Законом України "Про адміністративну процедуру".
Відповідно до ст. 2 Закону № 2939-ХІІ головними завданнями органу державного фінансового контролю є: здійснення державного фінансового контролю за використанням і збереженням державних фінансових ресурсів, необоротних та інших активів, правильністю визначення потреби в бюджетних коштах та взяттям зобов`язань, ефективним використанням коштів і майна, станом і достовірністю бухгалтерського обліку і фінансової звітності у міністерствах та інших органах виконавчої влади, державних фондах, фондах загальнообов`язкового державного соціального страхування, бюджетних установах і суб`єктах господарювання державного сектору економіки, а також на підприємствах, в установах та організаціях, які отримують (отримували у періоді, який перевіряється) кошти з бюджетів усіх рівнів, державних фондів та фондів загальнообов`язкового державного соціального страхування або використовують (використовували у періоді, який перевіряється) державне чи комунальне майно (далі - підконтрольні установи), за дотриманням бюджетного законодавства, дотриманням законодавства про закупівлі, діяльністю суб`єктів господарської діяльності незалежно від форми власності, які не віднесені законодавством до підконтрольних установ, за судовим рішенням, ухваленим у кримінальному провадженні. Державний фінансовий контроль забезпечується органом державного фінансового контролю через проведення державного фінансового аудиту, інспектування, перевірки закупівель та моніторингу закупівлі.
Порядок проведення органом державного фінансового контролю державного фінансового аудиту, інспектування установлюється Кабінетом Міністрів України.
Згідно з Положенням про Державну аудиторську службу України, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 03.02.2016 № 43 (далі – Положення № 43, в редакції на момент виникнення спірних правовідносин), Державна аудиторська служба України (Держаудитслужба) є центральним органом виконавчої влади із спеціальним статусом, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Міністра фінансів та який реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю.
Відповідно до пп. 3 п. 4 Положення № 43 Держаудитслужба відповідно до покладених на неї завдань реалізує державний фінансовий контроль через здійснення: державного фінансового аудиту; перевірки закупівель; інспектування (ревізії); моніторингу закупівель.
Абзац 8 пп 4 п 4 Положення № 43 передбачає, що Держаудитслужба здійснює контроль за дотриманням законодавства про закупівлі.
Згідно до пп. 9 п. 4 Положення відповідно до покладених на неї завдань вживає в установленому порядку заходів до усунення виявлених під час здійснення державного фінансового контролю порушень законодавства та притягнення до відповідальності винних осіб, а саме: вимагає від керівників та інших осіб підприємств, установ та організацій, що контролюються, усунення виявлених порушень законодавства; здійснює контроль за виконанням таких вимог; звертається до суду в інтересах держави у разі незабезпечення виконання вимог щодо усунення виявлених під час здійснення державного фінансового контролю порушень законодавства з питань збереження і використання активів; застосовує заходи впливу за порушення бюджетного законодавства, накладає адміністративні стягнення на осіб, винних у порушенні законодавства; передає в установленому порядку правоохоронним органам матеріали за результатами державного фінансового контролю у разі встановлення порушень законодавства, за які передбачено кримінальну відповідальність або які містять ознаки корупційних діянь.
Держаудитслужба здійснює свої повноваження безпосередньо і через утворені в установленому порядку міжрегіональні територіальні органи (пункт 7 Положення).
Відповідно до статті 5 Закону № 2939-ХІІ Контроль за дотриманням законодавства у сфері закупівель здійснюється шляхом проведення моніторингу закупівлі у порядку, встановленому Законом України "Про публічні закупівлі", проведення перевірки закупівель, а також під час державного фінансового аудиту та інспектування.
Порядок та підстави проведення органом державного фінансового контролю перевірок закупівель встановлюється Кабінетом Міністрів України.
Перевірка закупівель у замовників проводиться за місцезнаходженням юридичної особи, що перевіряється, чи за місцем розташування об`єкта права власності, щодо якого проводиться перевірка, і полягає у документальному та фактичному аналізі дотримання замовником законодавства про закупівлі. Результати перевірки закупівель викладаються в акті перевірки закупівель.
Моніторинг закупівлі здійснюється за місцезнаходженням органу державного фінансового контролю.
Тож, відповідач у даній справі, є територіальним органом Державної аудиторської служби України та наділений повноваженнями щодо здійснення моніторингу публічних закупівель у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.
Підстави, за наявності яких керівник органу державного фінансового контролю або його заступник приймає рішення про початок моніторингу закупівлі, визначені пунктами 1 - 5 частини 2 ст. 8 Закону № 922-VIII-VIII, а саме: 
1) дані автоматичних індикаторів ризиків; 
2) інформація, отримана від органів державної влади, народних депутатів України, органів місцевого самоврядування, про наявність ознак порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель; 
3) повідомлення в засобах масової інформації, що містять відомості про наявність ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель; 
4) виявлені органом державного фінансового контролю ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель в інформації, оприлюдненій в електронній системі закупівель; 
5) інформація, отримана від громадських об`єднань, про наявність ознак порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, виявлених за результатами громадського контролю у сфері публічних закупівель відповідно до ст. 7 цього Закону.
Повідомлення про прийняття рішення про початок моніторингу процедури закупівлі орган державного фінансового контролю оприлюднює в електронній системі закупівель протягом двох робочих днів з дня прийняття такого рішення із зазначенням унікального номера оголошення про проведення конкурентної процедури закупівлі, присвоєного електронною системою закупівель, та/або унікального номера повідомлення про намір укласти договір про закупівлю у разі застосування переговорної процедури закупівлі, а також опису підстав для здійснення моніторингу процедури закупівлі.
Повідомлення про початок моніторингу процедури закупівлі не зупиняє проведення процедур закупівель, визначених цим Законом.
Строк здійснення моніторингу процедури закупівлі не може перевищувати 15 робочих днів з наступного робочого дня від дати оприлюднення повідомлення про початок моніторингу процедури закупівлі в електронній системі закупівель.
Протягом строку проведення моніторингу процедури закупівлі посадова особа органу державного фінансового контролю, відповідальна за проведення моніторингу процедури закупівель, має право через електронну систему закупівель запитувати у замовника пояснення (інформацію, документи) щодо прийнятих рішень та/або вчинених дій чи бездіяльності, які є предметом дослідження в рамках моніторингу процедури закупівлі. Усі такі запити про надання пояснень автоматично оприлюднюються електронною системою закупівель. Замовник протягом трьох робочих днів з дня оприлюднення запиту про надання пояснень щодо прийнятих рішень та/або вчинених дій чи бездіяльності, які є предметом дослідження в рамках моніторингу процедури закупівлі, повинен надати відповідні пояснення (інформацію, документи) через електронну систему закупівель.
Замовник у межах строку здійснення моніторингу процедури закупівлі має право з власної ініціативи надавати пояснення щодо прийнятих рішень та/або вчинених дій чи бездіяльності, які є предметом дослідження в рамках моніторингу процедури закупівлі.
За результатами моніторингу процедури закупівлі посадова особа органу державного фінансового контролю складає та підписує висновок про результати моніторингу процедури закупівлі (далі - висновок), що затверджується керівником органу державного фінансового контролю або його заступником. Такий висновок підлягає оприлюдненню в електронній системі закупівель протягом трьох робочих днів з дня його складання.
Якщо за результатами моніторингу процедури закупівлі не виявлено порушень законодавства у сфері публічних закупівель, у висновку зазначається інформація про відсутність порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель.
Якщо під час моніторингу, за результатами якого виявлено ознаки порушення законодавства у сфері публічних закупівель, було відмінено тендер чи визнано його таким, що не відбувся, орган державного фінансового контролю зазначає опис порушення без зобов`язання щодо усунення такого порушення.
Якщо за результатами моніторингу процедури закупівлі виявлено ознаки порушення законодавства, вжиття заходів щодо яких не належить до компетенції органу державного фінансового контролю, про це письмово повідомляються відповідні державні органи.
Згідно з частиною 19 статті 8 Закону № 922-VIII-VIII форма висновку та порядок його заповнення визначаються центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю.
Відповідно до ч. 10 ст. 8 Закону №922-VIII-VIII у разі незгоди замовника з інформацією, викладеною у висновку, він має право оскаржити висновок до суду протягом 10 робочих днів з дня його оприлюднення, про що зазначається в електронній системі закупівель протягом наступного робочого дня з дня оскарження висновку до суду. Замовник зазначає в електронній системі закупівель про відкриття провадження у справі протягом наступного робочого дня з дня отримання інформації про відкриття такого провадження та номер такого провадження.
Отже, з аналізу наведених норм судом встановлено, що висновок, складений за наслідками моніторингу закупівель, є ненормативним індивідуально-правовим актом, оскільки його виконання має безпосередній вплив на права і обов`язки позивача, а також права та обов`язки переможців конкурсу у сфері публічних закупівель. Можливість оскарження такого висновку у судовому порядку прямо передбачена Законом України "Про публічні закупівлі".
Подібний висновок викладено у постанові Верховного Суду від 30.06.2020 у справі № 320/733/19.
Позивач обґрунтовує неправомірність вказаного висновку як по суті зафіксованих порушень, так і з процедурних порушень, як-от невідповідність змісту висновку наказу Міністерства фінансів України від 08.09.2020 №552.
Судом встановлено, що форма висновку про результати моніторингу закупівлі та Порядок заповнення форми висновку про результати моніторингу закупівлі затверджені наказом Міністерства фінансів України від 08.09.2020 № 552, зареєстрованим в Міністерстві юстиції України 01.10.2020 за № 958/3524 (далі – Порядок № 552, в редакції на момент виникнення спірних правовідносин).
Згідно пункту 1 розділу І Порядку № 552 висновок складається у формі електронного документа і заповнюється відповідно до затвердженої Мінфіном форми висновку про результати моніторингу процедури закупівлі (далі - форма висновку) в електронній системі закупівель.
Відповідно до підпункту 3 пункту 1 розділу ІІІ Порядку № 552 у пункті 1 констатуючої частини висновку зазначається опис порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, виявленого(их) за результатами моніторингу процедури закупівлі, із зазначенням: структурної одиниці нормативно-правового акта, норми якої порушено, його виду, найменування суб`єкта нормотворення, дати прийняття та його реєстраційного індексу (крім законів), заголовка, а в разі відсилання до зареєстрованого нормативно-правового акта - також дати і номера його державної реєстрації в Міністерстві юстиції України. Під час зазначення структурної одиниці закону зазначається лише її заголовок (крім законів про внесення змін); найменування та реквізитів документів, на підставі яких зроблено висновок про наявність порушення (у разі потреби також деталізуються суть та обставини допущення порушення).
Так, позивач наполягає на тому, що відповідачем не зазначено, на підставі яких норм права та документів зроблено висновок про незастосування ч.5 ст.254 Цивільного кодексу України до строків для надання документів переможцем закупівлі, передбачених п.47 постанови Кабінету Міністрів України від 12.10.2022 №1178 «Про затвердження особливостей здійснення публічних закупівель товарів, робіт і послуг для замовників на період дії правового режиму військового стану в Україні та протягом 90 днів з дня його припинення або скасування». Твердження відповідача про обчислення строків, передбачених Законом України «Про публічні закупівлі» від 25.12.2015 №922-VIII, без врахування того, припадає останній день строку на вихідний чи робочий день, не має нормативного обґрунтування, що свідчить про безпідставність оскаржуваного висновку.
Однак, як встановлено судом наведені доводи позивача є безпідставними та спростовуються змістом оскаржуваного висновку.
Щодо суті виявлених порушень суд встановив наступне.
Так, відповідачем встановлено порушення вимог пункту 54 Особливостей - замовником не оприлюднено нову редакцію тендерної документації після внесення змін до неї, додатково до її попередньої редакції.
В заперечення проти наведеного порушення позивач посилається на відсутність нанесення шкоди суспільним правам, свободам чи інтересам. Додаток 2 до тендерної документації в новій редакції, оголошення про проведення відкритих торгів в новій редакції із вказівкою дати подання пропозицій - 22.11.2025, перелік змін в машинозчитувальному форматі з повним переліком оновлень було оприлюднено в електронній системі закупівель 14.11.2025 відповідно до вимог п. 54 Особливостей, чим проінформовано потенційних учасників та всіх зацікавлених осіб про внесені зміни. Крім того, під час оприлюднення зазначених документів Замовником в електронній системі було змінено дату подачі тендерних пропозицій на 22.11.2025, завдяки чому змінено строк подачі пропозицій на сторінці закупівлі. Таким чином, зміна строку для подання тендерних пропозицій доступна для перегляду на основній сторінці закупівлі UA-2025-11-10-015396-а, автоматично була відображена електронною системою закупівель після оновлення тендерної документації Замовником, що унеможливлює порушення громадського порядку, прав та свобод громадян та застосування до позивача заходів, передбачених ч.11 ст.8 Закону №922-VIII.
Судом встановлено, що п. 54 Особливостей регламентує надання роз`яснень щодо тендерної документації та внесення змін до неї та/або оголошення про проведення відкритих торгів здійснюється замовником.
Так, фізична/юридична особа має право не пізніше ніж за три дні до закінчення строку подання тендерної пропозиції звернутися через електронну систему закупівель до замовника за роз`ясненнями щодо тендерної документації та/або оголошення про проведення відкритих торгів та/або звернутися до замовника з вимогою щодо усунення порушення під час проведення тендеру (далі - звернення). Усі звернення автоматично оприлюднюються в електронній системі закупівель без ідентифікації особи, яка звернулася до замовника. Замовник повинен протягом трьох днів з дня їх оприлюднення надати відповідь на звернення та оприлюднити його в електронній системі закупівель.
Замовник має право з власної ініціативи або у разі усунення порушень вимог законодавства у сфері публічних закупівель, викладених у висновку органу державного фінансового контролю відповідно до статті 8 Закону, або за результатами звернень, або на підставі рішення органу оскарження внести зміни до тендерної документації та/або оголошення про проведення відкритих торгів. У разі внесення змін до тендерної документації та/або оголошення про проведення відкритих торгів строк для подання тендерних пропозицій продовжується замовником в електронній системі закупівель, а саме - в оголошенні про проведення відкритих торгів таким чином, щоб з моменту внесення змін до тендерної документації та/або оголошення про проведення відкритих торгів до закінчення кінцевого строку подання тендерних пропозицій залишалося не менше чотирьох днів.
Зміни, що вносяться замовником до тендерної документації та/або оголошення про проведення відкритих торгів, розміщуються та відображаються в електронній системі закупівель у новій редакції зазначених документації та/або оголошення додатково до їх попередньої редакції. Замовник разом із змінами до тендерної документації та/або оголошення про проведення відкритих торгів в окремому документі оприлюднює перелік змін, що вносяться. Зміни до тендерної документації та/або оголошення про проведення відкритих торгів у машинозчитувальному форматі розміщуються в електронній системі закупівель протягом одного дня з дати прийняття рішення про їх внесення.
У разі несвоєчасного надання замовником відповіді на звернення електронна система закупівель автоматично зупиняє проведення відкритих торгів.
Для поновлення проведення відкритих торгів замовник повинен розмістити відповідь в електронній системі закупівель з одночасним продовженням строку подання тендерних пропозицій не менше ніж на чотири дні.
Відповідно до матеріалів справи уповноваженою особою позивача 14.11.2025 внесено зміни до тендерної документації та оголошення про проведення відкритих торгів, оприлюдненої в ЕСЗ у процедурі закупівлі «Столярні та теслярські роботи – ДК 021:2015:45420000-7 Поточний ремонт за адресою: м. Запоріжжя, вул. Трегубова, буд. 18 (заміна вікон) шляхом затвердження нової редакції тендерної документації (з додатками до неї) та переліку змін до неї, а також, оприлюднено в ЕСЗ нову редакцію оголошення про проведення відкритих торгів, перелік змін та оновлений додаток 2 до тендерної документації.
Однак, позивачем не оприлюднено в ЕСЗ нову редакцію тендерної документації чим порушено вимоги абзацу четвертого пункту 54 Особливостей № 1178.
Разом з цим, суд наголошує на тому, що відповідачем не виконано передбаченого ст. 77 КАС України та не доведено як саме виявлене порушення перешкодило реалізації основної мети Закону №922-VIII щодо забезпечення ефективного та прозорого здійснення закупівель, створення конкурентного середовища у сфері публічних закупівель тощо.
Суд наголошує на тому, що частиною другою статті 2 КАС України передбачено, що у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.
У силу ч.2 ст. 77 КАС України обов`язок доведення факту дотримання цих критеріїв покладений на владного суб`єкта шляхом подання до суду доказів та наведення у процесуальних документах доводів як відповідності закону вчиненого волевиявлення, так і помилковості аргументів іншого учасника справи.
При цьому, суд зауважує, що втручання органу державного фінансового контролю в публічні закупівлі є виправданим виключно у разі, якщо виявлене порушення має негативний вплив для бюджету (зайве витрачання бюджетних коштів). Однак, у висновку про результати моніторингу закупівлі не йдеться про неефективне, незаконне, нецільове використання бюджетних коштів, що не узгоджується з метою проведення моніторингу процедури закупівлі. 
З огляду не те, що замовником своєчасно та в повному обсязі оприлюднено нову редакцію оголошення про проведення відкритих торгів, перелік змін та оновлений додаток 2 до тендерної документації, зазначене порушення має формальний характер, і жодним чином не вплинуло та перебіг процедури закупівлі, визначення переможця, укладання договору та виконання інших вимог Закону.
Суд враховує також і те, що учасники процедури закупівлі після внесення замовником змін до тендерної документації перебували у рівних умовах, не звертались до позивача у цій частині із новими запитами та не направляли заяви про незрозумілість чи необхідність роз`яснення зміненої тендерної документації.
Про відсутність порушень прав та законних інтересів будь-яких осіб при внесенні позивачем змін до тендерної документації також свідчить відсутність будь-яких скарг та судових позовів на відповідні дії (бездіяльність) позивача.
Щодо констатованого відповідачем у Висновку порушення вимог підпункту 3 пункту 44 Особливостей в частині не відхилення тендерної пропозиції учасника - переможця ФОП ОСОБА_1 як такого, який не надав у спосіб, зазначений в тендерній документації, документи, що підтверджують відсутність підстав, визначених у підпунктах 3, 5, 6 і 12 пункту 47 Особливостей суд зазначає наступне. 
Відповідно до пп 3 п 44 Особливостей замовник відхиляє тендерну пропозицію із зазначенням аргументації в електронній системі закупівель у разі, коли: переможець процедури закупівлі: відмовився від підписання договору про закупівлю відповідно до вимог тендерної документації або укладення договору про закупівлю; не надав у спосіб, зазначений в тендерній документації, документи, що підтверджують відсутність підстав, визначених у підпунктах 3, 5, 6 і 12 пункту 47 цих особливостей; не надав забезпечення виконання договору про закупівлю, якщо таке забезпечення вимагалося замовником; надав недостовірну інформацію, що є суттєвою для визначення результатів процедури закупівлі, яку замовником виявлено згідно з абзацом першим пункту 42 цих особливостей.
Відсутність документів або інформації, що не передбачені додатками до тендерної документації, зазначеними в абзаці десятому пункту 28 цих особливостей, не є підставою для відхилення замовником тендерної пропозиції такого учасника процедури закупівлі відповідно до цього пункту.
Пунктом 47 Особливостей передбачено, що Замовник приймає рішення про відмову учаснику процедури закупівлі в участі у відкритих торгах та зобов`язаний відхилити тендерну пропозицію учасника процедури закупівлі в разі, коли, зокрема:…
…3) керівника учасника процедури закупівлі, фізичну особу, яка є учасником процедури закупівлі, було притягнуто згідно із законом до відповідальності за вчинення корупційного правопорушення або правопорушення, пов`язаного з корупцією;…
…5) фізична особа, яка є учасником процедури закупівлі, була засуджена за кримінальне правопорушення, вчинене з корисливих мотивів (зокрема, пов`язане з хабарництвом та відмиванням коштів), судимість з якої не знято або не погашено в установленому законом порядку;
6) керівник учасника процедури закупівлі був засуджений за кримінальне правопорушення, вчинене з корисливих мотивів (зокрема, пов`язане з хабарництвом, шахрайством та відмиванням коштів), судимість з якого не знято або не погашено в установленому законом порядку;…
…12) керівника учасника процедури закупівлі, фізичну особу, яка є учасником процедури закупівлі, було притягнуто згідно із законом до відповідальності за вчинення правопорушення, пов`язаного з використанням дитячої праці чи будь-якими формами торгівлі людьми.
Переможець процедури закупівлі у строк, що не перевищує чотири дні з дати оприлюднення в електронній системі закупівель повідомлення про намір укласти договір про закупівлю, повинен надати замовнику шляхом оприлюднення в електронній системі закупівель документи, що підтверджують відсутність підстав, зазначених у підпунктах 3, 5, 6 і 12 цього пункту. Замовник не вимагає документального підтвердження публічної інформації, що оприлюднена у формі відкритих даних згідно із Законом України “Про доступ до публічної інформації” та/або міститься у відкритих публічних електронних реєстрах, доступ до яких є вільним, або публічної інформації, що є доступною в електронній системі закупівель, крім випадків, коли доступ до такої інформації є обмеженим на момент оприлюднення оголошення про проведення відкритих торгів.
Учасник процедури закупівлі підтверджує відсутність підстав, зазначених в цьому пункті (крім підпунктів 1 і 7 цього пункту), шляхом самостійного декларування відсутності таких підстав в електронній системі закупівель під час подання тендерної пропозиції.
Замовник не вимагає від учасника процедури закупівлі під час подання тендерної пропозиції в електронній системі закупівель будь-яких документів, що підтверджують відсутність підстав, визначених у цьому пункті, крім самостійного декларування відсутності таких підстав учасником процедури закупівлі відповідно до абзацу шістнадцятого цього пункту.
Замовник самостійно за результатами розгляду тендерної пропозиції учасника процедури закупівлі підтверджує в електронній системі закупівель відсутність в учасника процедури закупівлі підстав, визначених підпунктами 1 і 7 цього пункту.
У разі коли учасник процедури закупівлі має намір залучити інших суб`єктів господарювання як субпідрядників/співвиконавців в обсязі не менш як 20 відсотків вартості договору про закупівлю у разі закупівлі робіт або послуг для підтвердження його відповідності кваліфікаційним критеріям відповідно до частини третьої статті 16 Закону (у разі застосування таких критеріїв до учасника процедури закупівлі), замовник перевіряє таких суб`єктів господарювання щодо відсутності підстав, визначених цим пунктом.
Відповідні вимоги, також містяться в п. 5 розділу 3, Додаток № 4 тендерної документації на закупівлю «Поточний ремонт за адресою: м. Запоріжжя, вул. Трегубова, буд. 18 (заміна вікон)» (UA-2025-11-10-015396-a).
Головним управлінням Пенсійного фонду України в Запорізькій області 26.11.2025 (середа) в ЕСЗ оприлюднено повідомлення про намір укласти договір про закупівлю UA-2025-11-10-015396-a з ФОП ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 ).
На виконання п 47 Особливостей та тендерної документації переможцем закупівлі ФОП ОСОБА_1 01.12.2025 (понеділок) подано замовнику засобами ЕСЗ документи, що підтверджують відсутність підстав для відхилення пропозиції, визначених у підпунктах 3, 5, 6 і 12 та в абзаці 14 п. 47 особливостей.
В даному випадку відповідач встановив не дотримання переможцем строку надання документів, що підтверджують відсутність підстав для відхилення пропозиції, визначених у підпунктах 3, 5, 6 і 12 та в абзаці 14 п. 47 особливостей – документи подано після спливу чотириденного терміну з дати оприлюднення в електронній системі закупівель повідомлення про намір укласти договір про закупівлю, передбаченого для їх подання. 
Позивач же заперечує факт не дотримання переможцем строку надання документів з огляду на те, що останній 4-й день строку припадав на вихідний – неділю, а за правилами ч. 5 ст. 254 Цивільного кодексу України якщо останній день строку припадає на вихідний, святковий або інший неробочий день, що визначений відповідно до закону у місці вчинення певної дії, днем закінчення строку є перший за ним робочий день.
Як зазначено у рішенні Конституційного Суду України від 18.06.2020 № 5-рп(II)/2020, до судів різних видів юрисдикції висунуто вимогу застосовувати класичні для юридичної практики формули (принципи): «закон пізніший має перевагу над давнішим» (lex posterior derogat priori) - «закон спеціальний має перевагу над загальним» (lex specialis derogat generali) - «закон загальний пізніший не має переваги над спеціальним давнішим» (lex posterior generalis non derogat priori speciali). Якщо суд не застосовує цих формул (принципів) за обставин, що вимагають від нього їх застосування, то принцип верховенства права (правовладдя) втрачає свою дієвість.
Аналогічна правова позиція викладена у постановах Верховного Суду від 30.03.2023 у справі № 420/11945/21 та від 31.10.2023 у справі № 160/8058/22.
Отже, за загальним правилом пріоритетними є норми спеціального законодавства, а цивільне законодавство підлягає застосуванню у випадках, якщо нормами спеціального законодавства не врегульовано спірні правовідносини, або коли про це йдеться у спеціальному законі.
Водночас, як встановлено судом спеціальне законодавство в сфері публічних закупівель хоча і встановлює чітку тривалість строків (термінів), проте не регламентує порядок їх обрахунку.
З огляду на викладене судом не встановлено не дотримання переможцем строку надання документів, що підтверджують відсутність підстав для відхилення пропозиції, визначених у підпунктах 3, 5, 6 і 12 та в абзаці 14 п. 47 особливостей, а відтак, у позивача були відсутні підстави для відхилення пропозиції ФОП ОСОБА_1 .
Доводи відповідача з приводу того, що електронна система закупівель працює в автоматичному режимі, тобто всі учасники або замовники мають до неї доступ та можливість завантаження документів у будь-який час, включаючи святкові (неробочі) та вихідні дні суд не приймає.
Суд наголошує на тому, що одним з основних принципів здійснення публічних закупівель є недискримінація учасників та рівне ставлення до них (ч. 1 ст. 5 Закону №922-VIII).
Наявність технічної можливості завантаження документів до ЕСЗ у будь-який час, включаючи святкові (неробочі) та вихідні дні, не може розцінюватися як підстава обмеження прав учасників з чітко визначеним графіком роботи в межах норм, визначених трудовим законодавством, зі святковими та вихідними днями, що може бути розцінено як дискримінація таких учасників.
Вирішуючи спір по суті, суд вважає, що в Україні як у правовій державі, де проголошена дія верховенства права та найвищою соціальною цінністю є людина, згідно з ст.ст. 1, 3, 8, ч.2 ст. 19, ч.1 ст. 68 Конституції України усі без виключення суб`єкти права (учасники суспільних відносин) зобов`язані дотримуватись існуючого правового порядку, утримуючись від використання права на "зло"/зловживання правом, а суб`єкти владних повноважень (органи публічної адміністрації) додатково обтяжені ще й обов`язком виконувати покладені законом завдання виключно за наявності приводів та способом, чітко обумовленими законом.
Наведене тлумачення змісту перелічених норм права є релевантним правовому висновку постанови Верховного Суду від 09.05.2024 у справі №580/3690/23, де указано, що з метою гарантування правового порядку в Україні кожен суб`єкт приватного права зобов`язаний добросовісно виконувати свої обов`язки, передбачені законодавством, а у випадку невиконання відповідних приписів - зазнавати встановлених законодавством негативних наслідків.
Європейський суд з прав людини у справі «Рисовський проти України» (пункти 70-71) зазначив про особливу важливість принципу "належного урядування", який передбачає, що у разі, коли йдеться про питання загального інтересу, зокрема, якщо справа впливає на такі основоположні права людини, як майнові права, державні органи повинні діяти вчасно та в належний і якомога послідовніший спосіб (див. рішення у справах «Беєлер проти Італії», заява № 33202/96, пункт 120; «Онер`їлдіз проти Туреччини», заява № 48939/99, пункт 128; «Megadat.com S.r.l. проти Молдови», заява № 21151/04, пункт 72; «Москаль проти Польщі», заява № 10373/05, пункт 51). У цій же справі також викладено окремі стандарти діяльності суб`єктів владних повноважень, зокрема, розкрито елементи змісту принципу "належного урядування". ЄСПЛ вказав на те, що принцип "належного урядування", зокрема передбачає, що державні органи повинні діяти в належний і якомога послідовніший спосіб. При цьому, на них покладено обов`язок запровадити внутрішні процедури, які посилять прозорість і ясність їхніх дій, мінімізують ризик помилок і сприятимуть юридичній визначеності у правовідносинах. Державні органи, які не впроваджують або не дотримуються своїх власних процедур, не повинні мати можливість уникати виконання своїх обов`язків.
Принцип "належного урядування", як правило, не повинен перешкоджати державним органам виправляти випадкові помилки, навіть ті, причиною яких є їхня власна недбалість (див. рішення у справі «Москаль проти Польщі» (Moskal v. Poland), пункт 73). Будь-яка інша позиція була б рівнозначною, inter alia, санкціонуванню неналежного розподілу обмежених державних ресурсів, що саме по собі суперечило б загальним інтересам (див. там само). З іншого боку, потреба виправити минулу "помилку" не повинна непропорційним чином втручатися в нове право, набуте особою, яка покладалася на легітимність добросовісних дій державного органу (див., mutatis mutandis, рішення у справі «Пінкова та Пінк проти Чеської Республіки» (Pincova and Pine v. the Czech Republic), заява № 36548/97, пункт 58).
Також суд вважає, що за суттю запровадженого ст. 8 Конституції України принципу верховенства права негативні наслідки, спричинені неоднозначністю, суперечливістю чи прогалинами в законодавстві у сфері публічно-правових відносин, не можуть застосовуватись на шкоду приватній особі чи бути підставою для розширеного тлумачення повноважень суб`єктів владних повноважень, а натомість - в окресленому випадку підлягає застосуванню принцип «найбільш сприятливого становища для особи» (favor libertatis).
Подібні за суттю правові позиції викладені у постанові Верховного Суду від 02.04.2025 у справі №280/7446/24.
За наведених обставин, суд дійшов висновку про невідповідність оскаржуваного висновку відповідача, як акта індивідуальної дії критеріям обґрунтованості та вмотивованості, що є підставою для визнання його протиправним і скасування.
Усі інші аргументи сторін вивчені судом, однак є такими, що не потребують детального аналізу у цьому судовому рішенні, оскільки вищенаведених висновків суду не спростовують та не мають визначального значення для вирішення спору по суті.
Відповідно до частини 1 статті 90 КАС України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні.
Відповідно до статей 9, 77 Кодексу адміністративного судочинства України розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача, якщо він заперечує проти адміністративного позову.
На виконання цих вимог відповідачем не доведено належними та допустимими доказами правомірності свого рішення висновку про результати моніторингу процедури закупівлі.
Водночас докази, подані позивачем, підтверджують обставини, на які він посилається в обґрунтування позовних вимог, та не були спростовані відповідачем.
Статтею 242 КАС України передбачено, що рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.
У рішення ЄСПЛ по справі «Ґарсія Руіз проти Іспанії» (Garcia Ruiz v. Spain), заява № 30544/96, п. 26, ECHR 1999-1, Суд зазначив, що хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, це не може розумітись як вимога детально відповідати на кожен довід.
Згідно з п. 41 висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення. Згідно з практикою Європейського суду з прав людини очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах. З тим, щоб дотриматися принципу справедливого суду, обґрунтування рішення повинно засвідчити, що суддя справді дослідив усі основні питання, винесені на його розгляд.
В той же час, виходячи з заявлених позовних вимог, положень чинного законодавства України, оскільки згідно матеріалів справи та оскаржуваного висновку управління Східного офісу Держаудитслужби в Запорізькій області від 25.12.2025 про результати моніторингу закупівлі UA-2025-11-10-015396-а предмет закупівлі має назву «Поточний ремонт за адресою: м. Запоріжжя, вул. Трегубова, буд. 18 (заміна вікон)», а не «Поточний ремонт зали очікування та обслуговування громадян, санітарних кімнат за адресою: м. Запоріжжя, вул. Трегубова, буд.18», як вказує позивач, суд дійшов висновку, що заявлені позивачем вимоги є такими, що підлягають частковому задоволенню.
Враховуючи приписи ч.1 ст. 139 Кодексу адміністративного судочинства України, суд присуджує за рахунок бюджетних асигнувань відповідача на користь позивача 2 662,40 грн. сплаченого судового збору.
Керуючись ст.ст. 2, 5, 9, 72, 77, 139, 241, 243-246, 255 КАС України, суд –

ВИРІШИВ:
Позовну заяву Головного управління Пенсійного фонду України в Запорізькій області (69057, Україна, Запорізька область, м. Запоріжжя, пр. Соборний, буд. 158б, ЄДРПОУ 20490012) до Управління Східного офісу Держаудитслужби в Запорізькій області (69057, м. Запоріжжя, вул. Перемоги, буд. 129 ЄДРПОУ 41127371) про визнання протиправним та скасування висновку – задовольнити частково.
Визнати протиправним та скасувати висновок управління Східного офісу Держаудитслужби в Запорізькій області від 25.12.2025 про результати моніторингу закупівлі UA-2025-11-10-015396-а за предметом закупівлі «Поточний ремонт за адресою: м. Запоріжжя, вул. Трегубова, буд. 18 (заміна вікон)».
В задоволенні решти вимог – відмовити.
Сягнути за рахунок бюджетних асигнувань Управління Східного офісу Держаудитслужби в Запорізькій області на користь Головного управління Пенсійного фонду України в Запорізькій області судові витрати по сплаті судового збору у розмірі 2 662,40 грн.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.
Рішення суду може бути оскаржено в апеляційному порядку до Третього апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня його (її) проголошення, а якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Рішення у повному обсязі складено та підписано 30 березня 2026 року. 

Суддя О.О. Артоуз