П О С Т А Н О В А 
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

Справа № 120/17672/25 
Головуючий суддя 1-ої інстанції - Дончик Віталій Володимирович 
Суддя-доповідач - Моніч Б.С. 
13 квітня 2026 року 
м. Вінниця
Сьомий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:
головуючого судді: Моніча Б.С. 
суддів: Білої Л.М.  Гонтарука В. М. , 

розглянувши в порядку письмового провадження апеляційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Вінницького окружного адміністративного суду від 23 січня 2026 року у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Директора Департаменту транспорту та міської мобільності Вінницької міської ради Сорокіна Андрія Олександровича про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання вчинити певні дії, 
В С Т А Н О В И В :
І. ІСТОРІЯ СПРАВИ, КОРОТКИЙ ЗМІСТ ВИМОГ
ОСОБА_1 звернувся в суд з адміністративним позовом до директора Департаменту транспорту та міської мобільності Вінницької міської ради Сорокіна Андрія Олександрович, Департаменту транспорту та міської мобільності Вінницької міської ради про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання вчинити певні дії.
Вінницький окружний адміністративний суду 25.12.2025 постановив ухвалу, якою ухвалив:
Клопотання ОСОБА_1 про звільнення від сплати судового збору задовольнити.
Звільнити ОСОБА_1 від сплати судового збору за подання до суду адміністративного позову у цій справі.
Прийняти позовну заяву до розгляду та відкрити провадження в адміністративній справі за позовом ОСОБА_1 до директора Департаменту транспорту та міської мобільності Вінницької міської ради Сорокіна Андрія Олександрович, Департаменту транспорту та міської мобільності Вінницької міської ради про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язання вчинити певні дії.
Розгляд справи здійснюватиметься суддею одноособово в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні).
Запропонувати відповідачу у 15-денний строк з дня отримання ухвали про відкриття провадження подати відзив на позов із поясненнями по суті заявлених вимог та доданням підтверджуючих документів у тому числі документів, що підтверджують надіслання копії відзиву та доданих до нього документів позивачу, а також, у разі надходження відповіді на відзив, подати свої заперечення у 2-денний термін з дня отримання відповіді на відзив.
Запропонувати позивачу у 2-денний строк з дня отримання відзиву подати відповідь на відзив, копія якої одночасно з поданням до суду повинна бути надіслана іншим учасникам справи.
30.12.2025 року на адресу суду надійшла заява позивача про виправлення описки, допущеної в ухвалі суду від 29.12.2025 року. Обґрунтовуючи подану заяву, позивач зазначив, що згідно ч. 3 ст. 263 КАС України, у справах, визначених частиною першою цієї статті, заявами по суті справи є позов та відзив.
Разом з тим, судом в ухвалі про відкриття провадження запропоновано позивачу у 2-денний строк з дня отримання відзиву подати відповідь на відзив, копія якої одночасно з поданням до суду повинна бути надіслана іншим учасникам справи.
На думку позивача, оскільки згідно ч. 3 ст. 263 КАС України, у справах, визначених частиною першою цієї статті, заявами по суті справи є позов та відзив, судом помилково запропоновано позивачу строк для подання відповіді на відзив.

ІІ. ЗМІСТ РІШЕНННЯ СУДУ ПЕРШОЇ ІНСТАНЦІЇ
Ухвалою Вінницького окружного адміністративного суду від 23.01.2026 у задоволенні заяви позивача про виправлення описки в рішенні суду відмовлено.

ІІІ. ОЦІНКА СУДУ ПЕРШОЇ ІНСТАНЦІЇ
Приймаючи оскаржуване рішення, суд першої інстанції виходив з того, що виправлення зазначеної позивачем інформації не є технічною опискою у розумінні статті 253 КАС України, тому правові підстави для внесення змін до ухвали суду відсутні.

ІV. ДОВОДИ АПЕЛЯЦІЙНОЇ СКАРГИ
Не погоджуючись із зазначеним судовим рішенням, позивач подав апеляційну скаргу, в якій, просить заяву про виправлення описки задовольнити, а ухвалу від 23.01.2026 скасувати.
Обґрунтовуючи доводи апеляційної скарги, апелянт зазначив, що судом порушено вимоги процесуального закону і в такій категорії справ заявами по суті є позов і відзив (ч. 3 ст. 263 КАСУ).
Відзив на апеляційну скаргу позивача до суду не надходив.

V. ОЦІНКА АПЕЛЯЦІЙНОГО СУДУ
Апеляційний суд, перевіривши доводи апеляційної скарги, виходячи з меж апеляційного перегляду, визначених статтею 308 Кодексу адміністративного судочинства України (надалі - КАС України), а також, надаючи оцінку правильності застосування судом норм матеріального чи порушення норм процесуального права у спірних правовідносинах, виходить з наступного.
Порядок виправлення описок і очевидних арифметичних помилок у судовому рішенні визначений у статті 253 КАС України.
Відповідно до частини 1 статті 253 КАС України, суд, який постановив судове рішення, може з власної ініціативи або за заявою учасника справи чи іншої заінтересованої особи виправити допущені в судовому рішенні цього суду описки, очевидні арифметичні помилки незалежно від того, набрало судове рішення законної сили чи ні.
Положення вказаної статті передбачають можливість після ухвалення судового рішення у справі усунути в ньому помилки технічного (неюридичного) характеру - описки та очевидні арифметичні помилки.
Виходячи із системного аналізу приписів КАС України описки - це помилки, зумовлені неправильним написанням слів. Опискою слід вважати помилку, що порушує правила граматики, синтаксису, пунктуації, нумерації, які мають вплив на зміст судового рішення та його виконання.
Виправленню підлягають лише ті описки, що мають істотний характер. До таких належать: написання прізвищ та імен, адрес, зазначення дат і строків, зокрема, у резолютивній частині судового рішення, оскільки будь-яка описка має істотне значення і може ускладнити виконання рішення. Таким чином, описка трактується як явна неточність або незрозуміле формулювання.
Вирішуючи питання про виправлення описок чи арифметичних помилок, допущених у судовому рішенні, суд не вправі змінювати зміст судового рішення.
Аналогічна правова позиція викладена в ухвалі Великої палати Верховного Суду від 26 листопада 2019 року у справі № 800/520/16 та постанові Верховного Суду від 03.12.2020 у справі № 804/5600/16.
Арифметична помилка - це помилка у визначенні результату підрахунку: пропуск цифри, випадкова перестановка цифр, спотворення результату обчислення у зв`язку із використанням несправної техніки або неуважністю. Не є арифметичними помилками, а отже, і не може бути виправлене в порядку, передбаченому вищевказаною статтею, застосування неправильних методик підрахунку, а так само застосування неправильних вихідних даних для проведення арифметичних обчислень. Суд може виправити лише ті арифметичні помилки, яких він сам припустився.
Описки - це помилки, зумовлені неправильним написанням слів. Виправленню підлягають лише ті описки, які мають істотний характер. До таких належить написання прізвищ та імен, адрес, найменувань спірного майна, зазначення дат та строків. Особливо це стосується резолютивної частини рішення. В резолютивній частині будь-яка описка має істотне значення, оскільки вона може утруднити виконання рішення. Не є опискою граматичні помилки, які не спотворюють текст судового рішення та не призводять до його невірного сприйняття: неправильне розташування розділових знаків, невірні відмінки слів, застосування русизмів та діалектизмів тощо.
Велика Палата Верховного Суду у своїй постанові від 09 червня 2022 року (провадження № 11-84сап21) зазначила, що описка, виправлення якої у судовому рішенні допускається відповідно до статті 253 КАС України, означає зроблену судом механічну (мимовільну, випадкову) граматичну помилку в рішенні, яка допущена під час його письмово-вербального викладу, яка може спотворити текст судового рішення чи призвести до його неправильного сприйняття. Вирішуючи питання про виправлення описок чи арифметичних помилок, допущених у судовому рішенні, суд не може змінювати суть свого рішення, він лише усуває ті неточності, які впливають на можливість реалізації судового рішення чи на його правосудність.
Вирішуючи питання про виправлення описок, очевидних арифметичних помилок, допущених у судовому рішенні, суд не вправі змінювати зміст судового рішення незалежно від його юридичного значення чи зовнішнього оцінного сприйняття (розуміння). Суд лише усуває неточності щодо встановлених фактичних обставин справи (наприклад, дати події, номера і дати документа, найменування сторін, прізвища, імені, по батькові особи, займаної посади тощо) або виправляє помилки, що мають технічний характер (тобто виникли при виготовленні тексту судового рішення), які водночас впливають на можливість реалізації судового рішення чи його правосудності. Отже, виправлення допущених у судовому рішенні описок, арифметичних чи технічних помилок допускається, якщо при цьому не зачіпається суть ухваленого судом рішення.
З матеріалів справи вбачається, що позивач, звертаючись із заявою про виправлення описки, фактично оспорює правомірність визначеного судом першої інстанції порядку процесуальних дій у справі, а саме - встановлення строку для подання відповіді на відзив.
Оцінюючи зазначені доводи, колегія суддів зазначає, що порядок подання відповіді на відзив прямо врегульований нормами Кодексу адміністративного судочинства України.
Так, відповідно до статті 163 КАС України позивач має право подати відповідь на відзив, у якій викладає свої пояснення, міркування та аргументи щодо наведених відповідачем заперечень, а також зазначає докази, що їх підтверджують. Така відповідь подається у строк, встановлений судом.
Разом із тим, частина третя статті 263 КАС України, на яку посилається апелянт, визначає особливості розгляду окремих категорій справ та встановлює, що у таких справах заявами по суті є позов та відзив.
Однак системний аналіз зазначених норм свідчить, що положення частини третьої статті 263 КАС України не можуть тлумачитись як такі, що виключають право сторони на подання інших процесуальних документів, прямо передбачених Кодексом, зокрема відповіді на відзив.
Іншими словами, норма статті 263 КАС України визначає мінімально необхідний склад заяв по суті справи для відповідної категорії спорів, але не обмежує процесуальні права сторін, передбачені іншими нормами КАС України, у тому числі статтею 163 цього Кодексу.
Крім того, надання судом строку для подання відповіді на відзив узгоджується з принципами змагальності сторін та диспозитивності адміністративного процесу, забезпечує сторонам можливість повноцінно викласти свою правову позицію та надати відповідні докази.
Фактично доводи апеляційної скарги зводяться до незгоди позивача з процесуальними діями суду при відкритті провадження у справі, що не є технічною опискою чи очевидною арифметичною помилкою у розумінні статті 253 КАС України, а отже, не може бути усунуте в порядку, передбаченому цією нормою.
Підсумовуючи викладене, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції про те, що зазначені позивачем обставини не свідчать про наявність технічної помилки у судовому рішенні, а фактично спрямовані на зміну його змісту, що є недопустимим у процедурі виправлення описок.
Таким чином, суд першої інстанції дійшов обґрунтованого висновку про відсутність підстав для задоволення заяви про виправлення описки, а доводи апеляційної скарги не спростовують правильності такого висновку.

VI. ВИСНОВКИ СУДУ
З огляду на викладене, колегія суддів уважає, що рішення суду першої інстанції відповідає вимогам статті 242 Кодексу адміністративного судочинства України, підстав для задоволення вимог апеляційної скарги відповідача колегією суддів не встановлено.
Згідно з частини 1 статті 316 Кодексу адміністративного судочинства України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.
Оскільки судом першої інстанції правильно встановлені обставини справи, судове рішення постановлено з додержанням норм матеріального та процесуального права та підстав для його скасування не вбачається, суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення суду без змін. 
Керуючись ст.ст. 243, 250, 308, 311, 315, 316, 321, 322, 325, 329 КАС України, суд 
П О С Т А Н О В И В :
апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишити без задоволення, а ухвалу Вінницького окружного адміністративного суду від 23 січня 2026 року - без змін.
Постанова суду набирає законної сили з дати її ухвалення та оскарженню не підлягає. 

Головуючий	 		Моніч Б.С.	
 	 	 	 	
Судді	 	  	Біла Л.М.    Гонтарук В. М.