ВОЛИНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД

РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

19 лютого 2026 року 	Луцьк	Справа № 140/16785/25 	

Волинський окружний адміністративний суд у складі:
головуючого-судді Плахтій Н.Б.,
при секретарі Скопалюк Г.Д.,
за участю представника відповідача Загародньої Г.А.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні адміністративну справу за позовом товариства з обмеженою відповідальністю «ДЕФЕНС СОЛЮШЕНС ЮА» до Головного управління ДПС у Волинській області про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення, 

ВСТАНОВИВ:

Товариство з обмеженою відповідальністю «ДЕФЕНС СОЛЮШЕНС ЮА» (далі – ТОВ «ДЕФЕНС СОЛЮШЕНС ЮА», позивач) звернулося з позовом до Головного управління ДПС у Волинській області (далі – ГУ ДПС у Волинській області, відповідач) про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення від 12.09.2025 №0270160707.
Позовні вимоги обґрунтовані тим, що ТОВ «ДЕФЕНС СОЛЮШЕНС ЮА отримано акт №23084/07-07/45572006 від 20.08.2025 документальної позапланової виїзної перевірки. 
Так, за результатами документальної позапланової невиїзної перевірки контролюючим органом встановлено порушення ТОВ «ДЕФЕНС СОЛЮШЕНС ЮА»: пункту 3 статті 13 Закону України «Про валюту і валютні операції» від 21.06.2018 №2473-VIII (далі – Закон №2473-VIII); пункту 21 розділу ІІ Положення про заходи захисту та визначення порядку здійснення окремих операцій в іноземній валюті, затвердженого постановою Правління НБУ від 02.01.2019 №5; пункту14-2 постанови Правління НБУ від 24.02.2022 №18 «Про роботу банківської системи в період запровадження воєнного стану».
ГУ ДПС у Волинській області винесене податкове повідомлення-рішення від 12.09.2025 №0270160707, яким нараховано пеню за порушення строків розрахунків у сфері ЗЕД в сумі 3982734,88 грн.
Вважаючи дане податкове повідомлення-рішення від 12.09.2025 №0270160707 незаконним та таким, що підлягає скасуванню, 26.09.2025 ТОВ «ДЕФЕНС СОЛЮШЕНС ЮА» звернулось із відповідною скаргою до Державної податкової служби України (далі – ДПС України).
Проте, рішенням ДПС України від 27.11.2025 №34113/6/99-00-06-01-03-06 про результати розгляду скарги відмовлено у задоволенні даної скарги.
Позивач не погоджується із прийнятим податковим повідомленням-рішенням та зазначає, що відповідно до даних ЄДРПОУ уповноваженою особою ГУ ДПС у Волинській області є Левчук О.А як виконуючий обов`язки начальника, керівника. Проте, спірне рішення від 12.09.2025 №0270160707 підписане Володимиром Дяком, повноваження якого не підтверджені, що є порушенням пункту 1 Розділу ІІІ Порядку надіслання контролюючими органами податкових повідомлень-рішень платникам податків, затвердженим Наказом Міністерства Фінансів України від 28.12.2015 №1204 (далі Порядок №1204).
Також покликається на те, що сам акт перевірки містить розбіжності у визначенні курсів валют, що не дає чіткого розуміння, який саме курс валют має застосовуватись при розрахунку суми пені. Зокрема, у висновку акту застосовується курс станом на 08.08.2025 для визначення суми заборгованості, у розрахунку взагалі не вказано дати, на яку береться курс, при чому він явно не збігається ані з тим що у висновках акту, ані з днем виникнення заборгованості в розумінні Закону України «Про валюту і валютні операції», яким є перший день після закінчення встановленого граничного строку розрахунків за операцією.
З наведених підстав позивач просив позов задовольнити.
Ухвалою Волинського окружного адміністративного суду від 05.01.2026 прийнято позовну заяву до розгляду, відкрито провадження у справі за вказаним позовом, ухвалено розгляд справи проводити за правилами загального позовного провадження (а.с.28).
Представник відповідача у відзиві на позов заперечила позовні вимоги та у їх задоволенні просила відмовити (а.с.35-37). В обґрунтування своїх заперечень вказала, що ГУ ДПС у Волинській області проведено документальну позапланову виїзну перевірку позивача за період з 05.09.2024 по 08.08.2025 з питань дотримання податкового законодавства при здійсненні зовнішньоекономічних операцій.
За результатами перевірки складено акт №23084/07-07/45572006 від 20.08.2025 та винесено оскаржуване податкове повідомлення-рішення від 12.09.2025 №0270160707 на суму 3982734,88 грн.
ТОВ «ДЕФЕНС СОЛЮШЕНС ЮА» звернулось із відповідною скаргою до ДПС України. Рішенням №34113/6/99-00-06-01-03-06 від 27.11.2025 про результати розгляду скарги відмовлено у задоволенні даної скарги.
В ході перевірки встановлено, що між ТОВ «ДЕФЕНС СОЛЮШЕНС ЮА» та контрагентом-нерезидентом SPECTRE DEFENCE SOLUTIONS SP Z O O (адреса: AL JEROZOLIMSKIE 85/21 02-001,WARSZAWA,POLAND) було укладено зовнішньо-економічний договір №1/09/2024 від 05.09.2024 на суму 1111640 польських злотих. Предмет контракту: проведення дослідницько – конструкторських робіт. Термін виконання: протягом восьми тижнів з моменту зарахування на банківський рахунок повної суми винагороди. Валюта контракту: польський злот. На виконання умов контракту №1/09/2024 від 05.09.2024 ТОВ «ДЕФЕНС СОЛЮШЕНС ЮА» на розрахунковий рахунок SPECTRE DEFENCE SOLUTIONS SP Z O O здійснено переказ коштів згідно наступних SWIFT-повідомлень: від 18.10.2024 №241017/000179833 в сумі 783730 польських злотих; від 18.10.2024 №241017/000179831 в сумі 327910 польських злотих.
Загальна сума перерахованих коштів становить 1111640 PLN (польських злотих), що еквівалентно 11544159,07 грн. Пунктом 14-2 постанови Правління НБУ від 24.02.2022 №18 «Про роботу банківської системи в період запровадження воєнного стану» встановлено, що граничні строки розрахунків за операціями з експорту та імпорту товарів становлять 180 календарних днів та відповідно граничний строк становить 15.04.2025. За даними картки рахунка 632 за період 18.10.2024 - 08.08.2025, наданої ТОВ ДЕФЕНС СОЛЮШЕНС ЮА, по Договору №1/09/2024 від 05.09.2024 обліковується дебіторська заборгованість в сумі 1111640 PLN (польських злотих), що свідчить про невиконання умов цього Контракту.
Представник відповідача в спростування доводів позивача зазначає, що оспорюване податкове повідомлення-рішення було підписано заступником начальника ГУ ДПС у Волинській області Володимиром Дяком, факт призначення останнього на дану посаду підтверджується наказом ДПС України №1850-о від 19.08.2025 року «Про призначення ОСОБА_1 ».
Щодо визначення курсу валюти, представник відповідача покликається на те, що день виникнення заборгованості в імпортних правовідносинах не може бути ототожнений з днем виникнення порушення. Днем виникнення заборгованості в цих правовідносинах є день здійснення резидентом авансового платежу, а не перший день після спливу граничних строків розрахунків. Лише коли договірні або встановлені Національним банком України строки поставки спливають, заборгованість переходить у стан простроченої, що й зумовлює нарахування пені.
ГУ ДПС у Волинській області у додатку «Розрахунок пені» до акту перевірки зазначило у колонці 5, що курс валюти на момент виникнення заборгованості – 10,3848 гривень за 1 польський злот, що був станом на здійснення авансового платежу від 18.10.2024, який був застосований при розрахунку пені.
Інші заяви по суті справи не надходили.
Ухвалою Волинського окружного адміністративного суду від 03.02.2026 закрито підготовче провадження у справі та призначено дану справу до судового розгляду по суті (а.с.81).
Представник ТОВ «ДЕФЕНС СОЛЮШЕНС ЮА» в судове засідання не прибув, хоча був належним чином повідомлений про час та місце розгляду справи. 
Представник ГУ ДПС у Волинській області в судовому засіданні позов не визнала та просила відмовити в задоволенні позовних вимог повністю з підстав, викладених у відзиві.
Заслухавши пояснення представника ГУ ДПС у Волинській області, дослідивши письмові докази, суд встановив такі обставини. 
ГУ ДПС у Волинській області на підставі наказу від 06.08.2025 №2692-п (а.с.66) та направлення на перевірку від 07.08.2025 №4200 (а.с.67) проведено документальну позапланову виїзну перевірку ТОВ «ДЕФЕНС СОЛЮШЕНС ЮА», за результатами якої складено акт від 20.08.2025 №23084/07-07/45572006 (а.с.7зворот-10, 91-96).
Перевіркою встановлено порушення ТОВ «ДЕФЕНС СОЛЮШЕНС ЮА»: 
пункту 3 статті 13 Закону №2473-VIII; 
пункту 21 розділу ІІ Положення про заходи захисту та визначення порядку здійснення окремих операцій в іноземній валюті, затвердженого постановою Правління НБУ від 02.01.2019 №5 (далі – Положення №5); 
пункту 14-2 постанови Правління НБУ від 24.02.2022 №18 «Про роботу банківської системи в період запровадження воєнного стану» (далі – Постанова №18), в частині не надходження товару в сумі 1111640 PLN (польських злотих) еквівалентно 12594547,71 грн (курс на 08.08.2025 – 11,3297 грн за 1 польський злотий) у період з 18.10.2024 по 08.08.2025 по контракту №1/09/2024 від 05.09.2024, укладеному між ТОВ «ДЕФЕНС СОЛЮШЕНС ЮА» та контрагентом-нерезидентом SPECTRE DEFENCE SOLUTIONS SP Z O O.
ГУ ДПС у Волинській області 12.09.2025 винесло податкове повідомлення-рішення №0270160707, яким застосовано суму штрафних (фінансових) санкцій (штрафів) та/або пені, у тому числі за порушення строку розрахунку у сфері зовнішньоекономічної діяльності у розмірі 3982734,88 грн (а.с.13зворот-14)
26.09.2025 ТОВ «ДЕФЕНС СОЛЮШЕНС ЮА» подало первинну скаргу №25-09/25 до ДПС України на вказане податкове повідомлення-рішення (а.с.16-17).
За результатами адміністративного оскарження ДПС України рішенням від 27.11.2025 №34113/6/99-00-06-01-03-06 про результати розгляду скарги залишила без змін податкове повідомлення-рішення, а скаргу – без задоволення (а.с.19-20).
Надаючи правову оцінку спірним податковим повідомленням-рішенням, суд враховує наступне.
Частиною другою статті 19 Конституції України передбачено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Як установлено підпунктом 20.1.4 пункту 20.1 статті 20 ПК України, контролюючі органи, визначені підпунктом 41.1.1 пункту 41.1 статті 41 цього Кодексу, мають право проводити відповідно до законодавства перевірки і звірки платників податків (крім Національного банку України), у тому числі після проведення процедур митного контролю та/або митного оформлення.
Згідно з пунктом 75.1 статті 75 ПК України контролюючі органи мають право проводити камеральні, документальні (планові або позапланові; виїзні або невиїзні) та фактичні перевірки.
Підпункт 75.1.2 пункту 75.1 статті 75 ПК України передбачає, що документальною перевіркою вважається перевірка, предметом якої є своєчасність, достовірність, повнота нарахування та сплати усіх передбачених цим Кодексом податків та зборів, а також дотримання валютного та іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи та яка проводиться на підставі податкових декларацій (розрахунків), фінансової, статистичної та іншої звітності, регістрів податкового та бухгалтерського обліку, ведення яких передбачено законом, первинних документів, які використовуються в бухгалтерському та податковому обліку і пов`язані з нарахуванням і сплатою податків та зборів, виконанням вимог іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, а також отриманих в установленому законодавством порядку контролюючим органом документів та податкової інформації, у тому числі за результатами перевірок інших платників податків.
Згідно з пунктом 78.4 статті 78 ПК України про проведення документальної позапланової перевірки керівник (його заступник або уповноважена особа) контролюючого органу приймає рішення, яке оформлюється наказом.
Відповідно до підпункту 78.1.1 пункту 78.1 статті 78 ПК України документальна позапланова перевірка здійснюється за наявності хоча б однієї з таких підстав, зокрема, отримано податкову інформацію, що свідчить про порушення платником податків валютного, податкового законодавства, законодавства у сфері запобігання та протидії легалізації (відмиванню) доходів, одержаних злочинним шляхом, фінансуванню тероризму та фінансуванню розповсюдження зброї масового знищення та іншого не врегульованого цим Кодексом законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, якщо платник податків не надасть пояснення та їх документальні підтвердження на обов`язковий письмовий запит контролюючого органу, в якому зазначаються порушення цим платником податків відповідно валютного, податкового та іншого не врегульованого цим Кодексом законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, протягом 15 робочих днів з дня, наступного за днем отримання запиту.
Пунктом 86.1 статті 86 ПК України передбачено, що результати перевірок (крім камеральних та електронних перевірок) оформлюються у формі акта або довідки, які підписуються посадовими особами контролюючого органу та платниками податків або їх законними представниками (у разі наявності). У разі встановлення під час перевірки порушень складається акт. Якщо такі порушення відсутні, складається довідка.
Акт (довідка), складений за результатами перевірки та підписаний посадовими особами, які проводили перевірку, у строки визначені цим Кодексом, надається платнику податків або його законному представнику, який зобов`язаний його підписати.
За змістом пункту 86.8 статті 86 ПК України податкове повідомлення-рішення приймається керівником (його заступником або уповноваженою особою) контролюючого органу протягом десяти робочих днів з дня, наступного за днем вручення платнику податків, його представнику або особі, яка здійснювала розрахункові операції, акта перевірки у порядку, передбаченому статтею 58 цього Кодексу, для надсилання (вручення) податкових повідомлень-рішень, а за наявності заперечень посадових осіб платника податків до акта перевірки та/або додаткових документів, поданих у порядку, визначеному пунктом 44.7 статті 44 цього Кодексу, приймається з урахуванням висновку про результати розгляду заперечень до акта перевірки та/або додаткових документів - протягом трьох робочих днів, наступних за днем розгляду заперечень та/або додаткових документів і надання (надсилання) письмової відповіді платнику податків.
Аналізуючи зміст наведених норм Верховний Суд у складі Судової палати з розгляду справ щодо податків, зборів та інших обов`язкових платежів Касаційного адміністративного суд у постанові від 21 лютого 2020 року у справі №826/17123/18 сформував правовий висновок, відповідно до якого, оскаржуючи наслідки проведеної контролюючим органом перевірки у вигляді податкових повідомлень-рішень та інших рішень, платник податків не позбавлений можливості посилатись на порушення контролюючим органом вимог законодавства щодо проведення перевірки, якщо вважає, що вони зумовлюють протиправність таких податкових повідомлень-рішень. 
При цьому, таким підставам, за їх наявності, суди повинні надавати правову оцінку в першу чергу, а у разі, якщо вони не визнані судом такими, що тягнуть протиправність рішень, прийнятих за наслідками такої перевірки, - переходити до перевірки інших підстав щодо наявності порушень податкового та/або іншого законодавства.
Позивач не оспорив підстави проведення позапланової документальної виїзної перевірки, тому правова оцінка правомірності призначення та проведення такої перевірки судом не надається. 
Правові засади здійснення валютних операцій, валютного регулювання та валютного нагляду, права та обов`язки суб`єктів валютних операцій і уповноважених установ та відповідальність за порушення ними валютного законодавства регламентовано приписами Закону №2473-VIII.
Згідно з частиною другою статті 3 Закону №2473-VIII питання здійснення валютних операцій, основи валютного регулювання та нагляду регулюються виключно цим Законом.
У частинах четвертій, шостій статті 11 Закону №2473-VIII передбачено, що органами валютного нагляду відповідно до цього Закону є Національний банк України та центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну податкову політику. Органи валютного нагляду в межах своєї компетенції здійснюють нагляд за дотриманням резидентами та нерезидентами валютного законодавства.
Центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну податкову політику, здійснює валютний нагляд за дотриманням резидентами (крім уповноважених установ) та нерезидентами вимог валютного законодавства.
Відповідно до частини дев`ятої статті 11 Закону №2473-VIII органи валютного нагляду мають право проводити перевірки з питань дотримання вимог валютного законодавства визначеними частинами п`ятою і шостою цієї статті суб`єктами здійснення таких операцій.
Під час проведення перевірок з питань дотримання вимог валютного законодавства органи валютного нагляду мають право вимагати від агентів валютного нагляду та інших осіб, які є об`єктом таких перевірок, надання доступу до систем автоматизації валютних операцій, підтвердних документів та іншої інформації про валютні операції, а також пояснень щодо проведених валютних операцій, а агенти валютного нагляду та інші особи, які є об`єктом таких перевірок, зобов`язані безоплатно надавати відповідний доступ, пояснення, документи та іншу інформацію.
Пунктом 2 частини першої статті 12 Закону №2473-VIII передбачено, що Національний банк України за наявності ознак нестійкого фінансового стану банківської системи, погіршення стану платіжного балансу України, виникнення обставин, що загрожують стабільності банківської та (або) фінансової системи держави, має право запровадити такі заходи захисту, зокрема, встановлення граничних строків розрахунків за операціями з експорту та імпорту товарів.
Частиною першою статті 13 Закону №2473-VIII визначено, що Національний банк України має право встановлювати граничні строки розрахунків за операціями з експорту та імпорту товарів.
Національний банк України має право встановлювати винятки та (або) особливості запровадження цього заходу захисту для окремих товарів та (або) галузей економіки за поданням Кабінету Міністрів України.
Граничні строки розрахунків за операціями з експорту та імпорту товарів не застосовуються щодо розрахунків, пов`язаних з договорами про участь у розподілі пропускної спроможності, а також щодо грошового забезпечення (кредитних лімітів) з метою участі в аукціонах з розподілу пропускної спроможності міждержавних перетинів.
Національний банк України має право встановлювати мінімальні граничні суми операцій з експорту та імпорту товарів, на які поширюються встановлені відповідно до цього Закону граничні строки розрахунків за операціями з експорту та імпорту товарів.
Відповідно до частин другої, третьої статті 13 Закону №2473-VIII у разі встановлення Національним банком України граничного строку розрахунків за операціями резидентів з експорту товарів грошові кошти підлягають зарахуванню на рахунки резидентів у банках України у строки, зазначені в договорах, але не пізніше строку та в обсязі, встановлених Національним банком України. Строк виплати заборгованості обчислюється з дня митного оформлення продукції, що експортується, а в разі експорту робіт, послуг, прав інтелектуальної власності та (або) інших немайнових прав - з дня оформлення у письмовій формі (у паперовому або електронному вигляді) акта, рахунка (інвойсу) або іншого документа, що засвідчує їх надання.
У разі встановлення Національним банком України граничного строку розрахунків за операціями резидентів з імпорту товарів їх поставка має здійснюватися у строки, зазначені в договорах, але не пізніше встановленого Національним банком України граничного строку розрахунків з дня здійснення авансового платежу (попередньої оплати).
Як визначено частиною четвертою статті 13 Закону №2473-VIII, за окремими операціями з експорту та імпорту товарів граничні строки розрахунків, встановлені Національним банком України, можуть бути подовжені центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну політику у сфері економічного розвитку, шляхом видачі висновку.
Порушення резидентами строку розрахунків, встановленого згідно із цією статтею, тягне за собою нарахування пені за кожний день прострочення в розмірі 0,3 відсотка суми неодержаних грошових коштів за договором (вартості недопоставленого товару) у національній валюті (у разі здійснення розрахунків за зовнішньоекономічним договором (контрактом) у національній валюті) або в іноземній валюті, перерахованій у національну валюту за курсом Національного банку України, встановленим на день виникнення заборгованості. Загальний розмір нарахованої пені не може перевищувати суми неодержаних грошових коштів за договором (вартості недопоставленого товару) (частина п`ята статті 13 Закону №2473-VIII).
Відповідно до статей 6, 7, 15, 25, 44, 56 Закону України «Про Національний банк України», статей 12, 13 Закону України «Про валюту і валютні операції», з метою врегулювання порядку здійснення банками валютного нагляду за дотриманням резидентами встановлених Національним банком України граничних строків розрахунків за операціями з експорту та імпорту товарів Правління Національного банку України постановою від 02.01.2019 №7 затверджено Інструкцію про порядок валютного нагляду банків за дотриманням резидентами граничних строків розрахунків за операціями з експорту та імпорту товарів (далі – Інструкція №7).
Підпунктом 4 пункту 3 розділу I Інструкції визначено, що днем виникнення порушення є перший день після закінчення встановленого Національним банком граничного строку розрахунків за операцією з експорту.
Відповідно до пункту 2 розділу І Інструкції №7 вимоги цієї Інструкції поширюються на операції з експорту та імпорту товарів, на які Національним банком встановлені граничні строки розрахунків, з урахуванням установлених Національним банком за поданням Кабінету Міністрів України винятків та (або) особливостей для окремих товарів, та (або) галузей економіки та мінімальних граничних сум операцій, на які поширюються встановлені Національним банком граничні строки розрахунків.
Пунктом 5 розділу ІІ Інструкції №7 передбачено, що банк згідно з вимогами цієї Інструкції здійснює валютний нагляд за дотриманням резидентами граничних строків розрахунків за операціями з експорту та імпорту товарів резидента, які передбачають розрахунки в грошовій формі (уключаючи розрахунки резидента з нерезидентом на території України), що здійснюються через цей банк.
Відповідно до підпункту 1 пункту 6 розділу ІІ Інструкції №7 банк згідно з цією Інструкцією здійснює валютний нагляд за дотриманням резидентом граничних строків розрахунків за операцією резидента з експорту товарів, якщо на дату митного оформлення продукції або виконання резидентом робіт, надання послуг, експорту прав інтелектуальної власності, інших немайнових прав, призначених для продажу (оплатної передачі), розрахунки за такою операцією не завершені (кошти від продажу нерезиденту товару на поточний рахунок резидента не надійшли або надійшли не в повному обсязі) або в банку немає інформації про завершення розрахунків за такою операцією.
Відповідно до пункту 7 розділу ІІ Інструкції №7 банк розпочинає відлік установлених Національним банком граничних строків розрахунків з дати:
1) оформлення МД типу ЕК-10 Експорт, ЕК-11 Реекспорт на продукцію, що експортується (якщо продукція згідно із законодавством України підлягає митному оформленню), або підписання акта або іншого документа, що засвідчує поставку нерезиденту товару відповідно до умов експортного договору (якщо товар згідно із законодавством України не підлягає митному оформленню), - за операціями з експорту товарів;
2) здійснення платежу (списання коштів з рахунку клієнта), а в разі застосування розрахунків у формі документарного акредитива - здійснення банком платежу на користь нерезидента (списання коштів з рахунку банку) - за операціями з імпорту товарів.
Датою здійснення платежу на користь нерезидента - постачальника товару вважається дата здійснення банком платежу на користь нерезидента - постачальника товару, якщо оплата зобов`язань резидента за операцією з імпорту товару здійснюється за рахунок коштів, отриманих від банку на підставі кредитного договору без зарахування цих коштів на поточний рахунок такого резидента в банку.
Відповідно до підпункту 3 пункту 9 розділу ІІІ Інструкції №7 банк завершує здійснення валютного нагляду за дотриманням резидентами граничних строків розрахунків у разі імпорту продукції, яка ввозиться в Україну, - після отримання інформації з реєстру МД про здійснення поставки за імпортною операцією з оформленням МД типу IM-40 «Імпорт», IM-41 «Реімпорт», ІМ-51 «Переробка на митній території», IM-72 «Безмитна торгівля», IM-75 «Відмова на користь держави», IM-76 «Знищення або руйнування» (якщо продукція згідно із законодавством України підлягає митному оформленню) або після пред`явлення резидентом документа (крім МД), який використовується для митного оформлення продукції (якщо на продукцію, що імпортується, згідно із законодавством України не оформляється МД)
У зв`язку з введенням Указом Президента України від 24.02.2022 № 64/2022 воєнного стану в Україні, Правлінням Національного банку України прийнято Постанову №18, якою з урахуванням внесених змін, зокрема, постановами Національного банку №113 від 07.06.2022, №142 від 07.07.2022, встановлено з 05 квітня 2022 року граничні строки розрахунків за операціями з експорту та імпорту товарів - 180 календарних днів (пункт 14-2 Постанови №18).
Пунктом 14-4 Постанови №18 визначено, що розрахунки за операціями резидентів з експорту та імпорту товарів здійснюються не пізніше строку, визначеного в пункті 14-2 цієї постанови, з урахуванням вимог пункту 14-3 цієї постанови в повному обсязі, з урахуванням вимог пункту 14-3 цієї постанови стосовно операцій з експорту, імпорту товарів у незначній сумі (включаючи незавершені розрахунки за операцією). Грошові кошти від нерезидента за операціями резидента з експорту товарів підлягають зарахуванню на рахунок резидента в банку в Україні.
Як встановлено судом, ГУ ДПС у Волинській області проведено документальну позапланову виїзну перевірку ТОВ «ДЕФЕНС СОЛЮШЕНС ЮА» за період з 05.09.2024 по 08.08.2025 з питань дотримання вимог валютного законодавства при здійсненні зовнішньоекономічних операцій, за результатами якої було складено акт перевірки від 20.08.2025 №23084/07-07/45572006.
Перевіркою встановлено, що між ТОВ «ДЕФЕНС СОЛЮШЕНС ЮА» (замовник) та контрагентом-нерезидентом SPECTRE DEFENCE SOLUTIONS SP Z O O (виконавець) було укладено зовнішньо-економічний договір №1/09/2024 від 05.09.2024 на суму 1111640 PLN (польських злотих) (а.с.69зворот-74). Пунктом 1 договору №1/09/2024 визначено, що предметом договору є проведення дослідницько – конструкторських робіт за напрямками. Відповідно до пункту 2 договору №1/09/2024 виконавець зобов`язується виконати замовлення, указане в п.1 договору протягом восьми тижнів з моменту зарахування на банківський рахунок повної суми винагороди, вказаної у п.8, сплаченої замовником. Винагорода за виконання замовлення, визначеного п.1 договору, складає 1111640 польських злотих (п.8 Договору).
На виконання умов контракту №1/09/2024 від 05.09.2024 ТОВ «ДЕФЕНС СОЛЮШЕНС ЮА» на розрахунковий рахунок SPECTRE DEFENCE SOLUTIONS SP Z O O здійснено переказ коштів згідно наступних SWIFT-повідомлень: від 18.10.2024 №241017/000179833 в сумі 783730 PLN (польських злотих) та №241017/000179831 в сумі 327910 PLN (польських злотих). Загальна сума перерахованих коштів становить 1111640 PLN (польських злотих), що еквівалентно 11544159,07 грн.
За період з 18.10.2024 по 08.08.2025 від нерезидента SPECTRE DEFENCE SOLUTIONS SP Z O O товар (послуги) не отримано, кошти нерезидентом не повернуто. Граничний строк надходження імпортного товару (послуги) закінчився 15.04.2025. Дата першого дня перевищення граничного строку розрахунків - 16.04.2025.
За встановлених вищенаведених обставин, судовим розглядом підтверджено не дотримання ТОВ «ДЕФЕНС СОЛЮШЕНС ЮА» граничних строків розрахунків, встановлених НБУ, за зовнішньоекономічним контрактом №1/09/2024 від 05.09.2024, який укладено з компанією SPECTRE DEFENCE SOLUTIONS SP Z O O, що призвело до порушення пункту 3 статті 13 Закону №2473-VIII, пункту 21 розділу ІІ Положення №5 та пункту 14-2 Постанови №18.
При цьому, позивач, не заперечує проти факту порушення граничних строків розрахунків, а посилається на те, що контролюючим органом не правильно визначено строки, що в свою чергу вплинуло на курс іноземної валюти, яка взята за основу для розрахунку пені.
Так, у позовній заяві позивач вказує, що сам акт перевірки містить розбіжності у визначенні курсів валют, що не дає чіткого розуміння, який саме курс валют має застосовуватись при розрахунку суми пені. Зокрема, у висновку акту застосовується курс станом на 08.08.2025 для визначення суми заборгованості, у розрахунку взагалі не вказано дати, на яку береться курс, який не збігається ані з тим, що у висновках акту, ані з днем виникнення заборгованості в розумінні Закону №2473-VIII, яким є перший день після закінчення встановленого граничного строку розрахунків за операцією.
Суд вважає такі доводи позивача помилковими з огляду на наступне.
Так, пунктом 14-2 Постанови №18 визначено, що граничні строки розрахунків за операціями з експорту та імпорту товарів становлять 180 календарних днів та застосовуються до операцій, здійснених з 05.04.2022. Тобто, в даному випадку саме з дати авансових платежів - 18.10.2024 необхідно відрахувати 180 днів.
Відповідно до пункту 3 Інструкції №7 день виникнення порушення - перший день після закінчення встановленого Національним банком граничного строку розрахунків за операцією з експорту, імпорту товарів або строку, установленого відповідно до раніше виданих за цією операцією висновків. 
У розумінні вимог Закону №2473-VIII та приписів Положення №5 граничні строки розрахунків за операціями з експорту та імпорту товарів обчислюються саме у календарних днях.
Так, Верховний Суд у постанові від 17.09.2025 вказує про те, що відповідно до положень частини п`ятої статті 13 Закону №2473-VIII, якщо розрахунки за договором провадяться в іноземній валюті, то з метою обчислення розміру пені вартість недопоставленого товару в іноземній валюті перераховують у національну валюту за курсом Національного банку України, встановленим на день виникнення заборгованості.
У спірному випадку Головне управління ДПС у Волинській області встановило, що станом на 08.08.2025 поставка товару (проведення робіт) не відбулася.
З 16.04.2025 (наступний день після закінчення граничного строку розрахунків) по 08.08.2025 (останній день періоду, який охоплюється перевіркою) сплинуло 115 днів.
З урахуванням зазначеної кількості днів прострочення та суми непоставленого товару (невиконаних робіт) в національній валюті (11544159 грн), загальний розмір пені у розмірі 0,3 відсотка за кожний день прострочення становить 3982734,88 грн.
При цьому, гривневий еквівалент суми непоставленого товару контролюючий орган обрахував, виходячи з суми операції в іноземній валюті 1111640 PLN (польських злотих) за курсом Національного банку України до гривні станом на 18.10.2024 – 10,3848 грн (а.с.46).
Таким чином, у спірних правовідносинах день виникнення заборгованості пов`язується саме з датою здійснення авансового платежу – 18.10.2024 та саме з цієї дати здійснюються розрахунки та береться офіційний курс гривні щодо іноземних валют, встановлений Національним банком України.
Саме з цього моменту зобов`язання контрагента, яке не було виконано у визначений строк, трансформується у заборгованість, що є підставою для обчислення пені відповідно до частини п`ятої статті 13 Закону №2473-VIII.
Пунктом 112.7 статті 122 ПК України визначено, що у разі якщо контролюючий орган не доведе, що платник податків мав можливість для дотримання правил та норм, за порушення яких цим Кодексом передбачена відповідальність, проте не вжив достатніх заходів щодо їх дотримання, платник податків не може бути притягнутий до відповідальності за таке порушення. Положення цього пункту застосовуються виключно в разі, якщо умовою притягнення до фінансової відповідальності за податкове правопорушення є наявність вини платника податків. Порядок доведення обставин, за яких особа може бути притягнута до фінансової відповідальності за вчинене податкове правопорушення провадження визначається процесуальним законодавством.
Пунктом 109.2 статті 109 ПК України встановлено, що порушення податкового законодавства та порушень вимог, встановлених іншим законодавством, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, тягне за собою відповідальність, передбачену цим Кодексом та іншими законами України.
Дослідивши докази по справі, встановлено, що ТОВ «ДЕФЕНС СОЛЮШЕНС ЮА» не вжито заходів, передбачених нормами статті 13 Закону №2473-VIII, щодо зупинення строків розрахунків за укладеними зовнішньоекономічними договорами.
При цьому, позивачем ні під час перевірки, ні під час судового оскарження не надано документів, що підтверджують неможливість вжиття товариством необхідних заходів, передбачених статтею 13 Закону №2473-VIII, з метою уникнення порушень встановлених строків розрахунків за укладеним зовнішньоекономічним контрактом та нарахування пені за порушення валютного законодавства.
Окрім того, слід вказати про те, що ТОВ «ДЕФЕНС СОЛЮШЕНС ЮА», діючи на власний ризик в межах умов контракту, не було позбавлене можливості врегулювати договірні відносини з урахуванням загальнодоступних правил валютного контролю, врахувавши ризики їх недодержання іншою стороною.
Відтак, позивач мав право звернутись у встановленому порядку до уповноваженої установи щодо неналежного виконання контрагентом зобов`язання за імпортним контрактом, проте цього не вчинив.
Посилання позивача на те, що податкове повідомлення-рішення 12.09.2025 №0270160707 підписано заступником начальника ГУ ДПС у Волинській області Володимиром Дяком, щодо якого не надано жодних повноважень на право підпису податкових повідомлень-рішень, суд до уваги не бере з огляду на наступне.
Згідно з пунктом 86.8 статті 86 ПК України податкове повідомлення-рішення приймається в порядку, передбаченому статтею 58 цього Кодексу, керівником (його заступником або уповноваженою особою) контролюючого органу протягом п`ятнадцяти робочих днів з дня, наступного за днем вручення платнику податків, його представнику або особі, яка здійснювала розрахункові операції, акта перевірки, та надсилається (вручається) платнику податків у порядку, визначеному статтею 42 цього Кодексу.
Відповідно до підпункту 58.2 статті 58 ПК України форма та порядок надіслання податкового повідомлення-рішення визначаються центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику. 
Згідно з пунктом 1 Розділу ІІІ Порядку надіслання контролюючими органами податкових повідомлень-рішень платникам податків, затвердженого наказом Міністерства фінансів України №1204 від 28.12.2015 структурний підрозділ контролюючого органу, який склав податкове повідомлення-рішення, роздруковує його у двох примірниках (податкові повідомлення-рішення за формами «Ф» та «МПЗФ» - в одному примірнику) та після погодження з підрозділами правової роботи передає на підпис керівнику (виконувачу його обов`язків, його заступнику або уповноваженій особі) контролюючого органу.
Таким чином, не знайшли свого підтвердження посилання представника позивача на те, що оскаржуване податкове-повідомлення рішення підписане не уповноваженою особою, оскільки з долученого до відзиву наказу ДПС України від 19.08.2025 №1850-о «Про призначення ОСОБА_1 » (а.с.45) слідує, що дана особа призначена на посаду заступника начальника ГУ ДПС у Волинській області, отже відповідно до вимог пункту 86.8 статті 86 ПК України має право на підписання податкового повідомлення-рішення як заступник контролюючого органу.
Системно проаналізувавши приписи чинного законодавства України, зважаючи на взаємний та достатній зв`язок доказів у їх сукупності, суд дійшов висновку, що спірне податкове повідомлення-рішення відповідає критеріям, визначеним в частині другій статті 2 КАС України, а отже підстави для задоволення позову відсутні.
Керуючись статтями 243-246 Кодексу адміністративного судочинства України, на підставі Податкового кодексу України, суд 

ВИРІШИВ:

В задоволенні адміністративного позову відмовити повністю.
Рішення набирає законної сили в порядку та строки, визначені статтею 255 КАС України, та може бути оскаржене в апеляційному порядку шляхом подання апеляційної скарги до Восьмого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Головуючий-суддя Н.Б.Плахтій

Повне судове рішення складено 27 лютого 2026 року.