КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

11 березня 2026 року

справа № 363/3175/24

провадження № 22-ц/824/1274/2026

Київський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:
судді-доповідача: Музичко С.Г.,
суддів: Болотова Є.В., Сушко Л.П.
при секретарі: Яхно П.А.

учасники справи:
позивач - ОСОБА_1 
відповідач - ОСОБА_2 
треті особи: приватний нотаріус Обухівського районного нотаріального округу Київської області Козлова Наталія Володимирівна, приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Гамаль Ірина Миколаївна

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві цивільну справу за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на ухвалу Вишгородського районного суду Київської області від 11 червня 2025 року, постановлену під головуванням судді Котлярової І.Ю., у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , треті особи: приватний нотаріус Обухівського районного нотаріального округу Київської області Козлова Наталія Володимирівна, приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Гамаль Ірина Миколаївна про скасування рішення приватного нотаріуса про державну реєстрацію права власності та скасування записів про право власності на квартиру від 06.06.2024 року,-
ВСТАНОВИВ:
У провадженні Вишгородського районного суду Київської області знаходяться вказана цивільна справа.
09.05.2025 року позивачем через підсистему «Електронний суд» подано заяву про збільшення розміру позовних вимог.
Ухвалою Вишгородського районного суду Київської області від 11 червня 2025 року у прийнятті заяви про збільшення розміру позовних вимог - відмовлено.
Не погоджуючись із ухвалою суду ОСОБА_1 звернулася з апеляційною скаргою, в якій просить ухвалу суду скасувати, справу направити до суду першої інстанції для продовження розгляду.
Вимоги обґрунтовані тим, що у матеріалах справи є заява про збільшення позовних вимог від 09.05.2025 року, яка належним чином викладена з обґрунтуванням як фактичної, так і правової підстави. Збільшення вимог полягає у доповненні позовних вимог про визнання недійсними додаткових правочинів, які були укладені з використанням підроблених підписів ОСОБА_1 , з метою оформлення та закріплення за іншими особами права власності на її житло. Суд безпідставно оцінив цю заяву як таку, що нібито змінює предмет позову, натомість вона лише деталізує та послідовно розвиває основні вимоги, спрямовані на відновлення її порушених прав як власниці майна.
В судовому засідання представник відповідача ОСОБА_3 проти апеляційної скарги заперечував, просив залишити без задоволення.
Інші учасники справи в судове засідання не з`явилися, про місце, дату та час розгляду справи повідомлялися належним чином.
Приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Гамаль Іриною Миколаївною до суду було подано заяву про розгляд справи даної справи без її участі.
Перевіривши законність та обґрунтованість оскаржуваного рішення в межах доводів апеляційної скарги, колегія суддів дійшла висновку, що апеляційна скарга підлягає задоволенню з наступних підстав.
Відмовляючи в прийнятті заяви про збільшення позовних вимог, суд першої інстанції виходив з того, що подана до суду заява про збільшення позовних вимог за своєю правовою природою не може розцінюватися як така, оскільки містить самостійні позовні вимоги, а не збільшення вимог за уже прийнятим судом позовом.
Колегія суддів не погоджується з таким висновком суду першої інстанції з огляду на наступне.
Відповідно до положень статті 49 ЦПК України позивач вправі збільшити або зменшити розмір позовних вимог до закінчення підготовчого засідання або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження. До закінчення підготовчого засідання позивач має право змінити предмет або підстави позову шляхом подання письмової заяви. У справі, що розглядається за правилами спрощеного позовного провадження, зміна предмета або підстав позову допускається не пізніше ніж за п`ять днів до початку першого судового засідання у справі.
Під предметом позову розуміється певна матеріально-правова вимога позивача до відповідача, стосовно якої позивач просить прийняти судове рішення. Підставу позову становлять обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги щодо захисту права та охоронюваного законом інтересу. Тобто, зміна предмета позову означає зміну вимоги, з якою позивач звернувся до відповідача, а зміна підстав позову - це зміна обставин, на яких ґрунтується вимога позивача. Одночасна зміна і предмета, і підстав позову не допускається (п.7.42 постанови Великої Палати Верховного Суду від 25 червня 2019 року у справі № 924/1473/15).
Аналіз змісту ст.49 ЦПК України дає підстави для висновку, що доповнення позовних вимог новими відбувається шляхом зміни предмету позову, а не через збільшення розміру позовних вимог.
Зміна предмету цивільного позову можлива у такі способи:
1) заміна одних позовних вимог іншими;
2) доповнення позовних вимог новими;
3) вилучення деяких із позовних вимог;
4) пред`явлення цих вимог іншому відповідачу в межах спірних правовідносин.
Заяву позивача про зміну предмета або підстав позову можна вважати новим позовом у разі, якщо в ній зазначена самостійна матеріально-правова вимога (або вимоги) та одночасно на її обґрунтування наведені інші обставини (фактичні підстави), які не були визначені позивачем первісною підставою позову та які у своїй сукупності дають особі право на звернення до суду з позовними вимогами.
Із поданої заяви про збільшення розміру позовних вимог вбачається, що збільшення вимог полягає у доповненні позовних вимог про визнання недійсними додаткових правочинів, які були укладені з використанням підроблених підписів ОСОБА_1 , з метою оформлення та закріплення за іншими особами права власності на її житло. Таким чином, предмет доказування розширюється внаслідок викриття нових фактів, а не з ініціативи сторони без об`єктивних підстав.
При цьому підстави позову, тобто обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги щодо захисту прав, залишилися первісними.
Слід зауважити, що не вважається зміною підстав позову доповнення його новими обставинами при збереженні в ньому первісних обставин та зміна посилання на норми матеріального чи процесуального права (п.7.43 постанови Великої Палати Верховного Суду від 25 червня 2019 року у справі № 924/1473/15).
Суд першої інстанції безпідставно оцінив цю заяву як таку, що змінює предмет позову, натомість вона лише деталізує та послідовно розвиває основні вимоги, спрямовані на відновлення її порушених прав як власниці майна.
Аналізуючи фактичні обставини справи, вимоги процесуального права, колегія суддів вважає, що підстави для відмови у прийнятті заяви про збільшення розміру позовних вимог були відсутні, доводи апеляційної скарги є обґрунтованими, суд першої інстанції дійшов передчасного висновку про відмову у прийнятті заяви про збільшення розміру позовних вимог.
Відповідно до положень п.6 ч.1 ст.374 ЦПК України суд апеляційної інстанції за результатами розгляду апеляційної скарги має право скасувати ухвалу, що перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.
Керуючись ст. ст. 7, 367, 374, 381, 382 ЦПК України, апеляційний суд, -

ПОСТАНОВИВ:
Апеляційну скаргу  ОСОБА_1 задовольнити частково.
Ухвалу Вишгородського районного суду Київської області від 11 червня 2025 року скасувати, справу передати до суду першої інстанції для продовження розгляду.
Постанова набирає законної сили з моменту прийняття та може бути оскаржена до Верховного Суду протягом тридцяти днів.
Повний текст складено 06 квітня 2026 року.

Суддя-доповідач

Судді